# data[].attributes.body
Vannforurensning er når skadelige stoffer ,ofte kjemikalier eller mikroorganismer forurenser en fjord, elv, innsjø, hav, vannkilde eller annen vannkilde, slik at vannkvaliteten blir giftig for mennesker eller miljø.

Innsjø ,elv ,en fjord eller åpent kystområde som er mottaker av renset eller urenset vann kalles for en RESIPIENT.
I disse resipientene finnes det et økosystem med organismer som er nøye tilpasset hverandre i fin balanse.
Skadevirkningene på resipienten avhenger av utslippsmengden, resipientens evne til å fortynne avfallsstoffene, og av hvor sårbart plante og dyrelivet er for de enkelte av stoffene som blir sluppet ut.

Rapporter og utklipp fra kilder:

UN jobber stadig med å forbedre vannkvalitet til verdens befolkning, de har stor fokus på forurensningskilder.

# data[].attributes.body
En av årsakene til vannforurensning er på grunn av menneskelig aktivitet, som fører til at vannet ikke kan brukes til sitt formål.

# data[].attributes.body
Industri slipper ut ulike forurensninger i sitt avløpsvann, som tungmetaller, olje, næringsstoffer og faste stoffer.

# data[].attributes.body
Det er foreslått at vannforurensning er hovedårsak til død og sykdom i verden, og at det er årsak til død for mer enn 14000 mennesker hver dag.

# data[].attributes.body
''Lov om vern mot forurensninger og om avfall''
Loven har til formål å verne det ytre miljø mot forurensning, og redusere eksisterende forurensning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om Store norske leksikon

Store norske leksikon er et gratis og komplett oppslagsverk skrevet av fagfolk på bokmål og nynorsk. Med to millioner brukere i måneden og 300 000 leste artikler hver dag er leksikonet Norges største nettsted for forskningsformidling. Leksikonet er eid av de norske universitetene og flere ideelle stiftelser/organisasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.title
forurensningsloven - Store norske leksikon

# data[].attributes.attachment_link.description
Formell tittel Lov om vern mot forurensninger og om avfall. Loven har til formål å verne det ytre miljø mot forurensning, å redusere eksisterende forurensning, å redusere mengden av avfall og å fremme bedre behandling av avfall.

# data[].attributes.body
Organisk avfall som f.eks kloakk, gir høyt oksygenbehov for mottakervannet, som fører til oksygenmangel med potensielt alvorlige følger for økosystemet.

# data[].attributes.body
Regnvann opptar gasser, støv, salter, mikroorganismer og radioaktive stoffer i atmosfæren. Kunstig forurensning i atmosfæren er f.eks avgasser fra kjemisk industri, forbrenningsgasser og sur nedbør.

# data[].attributes.body
Sur nedbør består hovedssaklig av syrer med svovel eller nitrogen.  NO2 løser seg i vann og danner salpetersyrling, og salpetersyre. Disse syrene utgjør størstedelen av den sure nedbøren.
Normalt har regnvann en pH-verdi på rundt 5,6 på grunn av oppløst CO2. På sørlandet er det ikke uvanlig med pH-verdi ned mot 4, og under. Den sureste nedbøren kommer under spesielle værforhold med vindretning fra de store kildeområdene i England, Mellom-Europa og Øst-Europa. Surt nedbør er også et problem i andre land enn i Norge, som f.eks Skottland, Canada og Nord-Amerika.

# data[].attributes.body
OSPAR-konvensjonen har som formål å beskytte og bevare det marine miljøet i Nordøs-Atlanteren. Konvensjonen forplikter statene til å ta ethvert mulig skritt for å forhindre forurensning og treffe de nødvendige tiltak for å beskytte havområdet mot virkninger av menneskelige aktiviterer.
OSPAR-konvensjonen omfatter alle menneskelige aktiviteter med unntak av fiskeri og skipsfart.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om Store norske leksikon

Store norske leksikon er et gratis og komplett oppslagsverk skrevet av fagfolk på bokmål og nynorsk. Med to millioner brukere i måneden og 300 000 leste artikler hver dag er leksikonet Norges største nettsted for forskningsformidling. Leksikonet er eid av de norske universitetene og flere ideelle stiftelser/organisasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.title
OSPAR-konvensjonen - Store norske leksikon

# data[].attributes.attachment_link.description
OSPAR-konvensjonen, offisielt Convention for the Protection of the Marine Environment of the North-East Atlantic, konvensjonen for å beskytte det marine miljø i Nordøst-Atlanteren, undertegnet 1992. Navnet OSPAR kommer av at konvensjonen avløste Oslo-konvensjonen og Paris-konvensjonen, som har regulert utslipp til havområdene fra henholdsvis dumping og landbaserte utslipp.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forurensninger i omfatter et vidt spektrum av kjemikalier, patogener og fysikalskkjemiske eller miljømessige forandringer. Mange av de kjemiske substansene er giftige. Patogener kan produsere vannbårne sykdommer i enten mennesker eller dyr. Forandring av vanns fysikalske kjemi omfatter pH, elektrisk konduktivitet, temperatur og eutrofisering. Eutrofisering er fertilisering av overflatevann av næringsstoffer som tidligere var i underskudd.

# data[].attributes.headline
I NORGE SKILLER VI MELLOM SEKS TYPER VANNFORURENSNINGER

# data[].attributes.subject
I NORGE SKILLER VI MELLOM SEKS TYPER VANNFORURENSNINGER

# data[].attributes.body
- EUTROFIERING
- ORGANISK STOFF
- PATIKULÆRT MATERIALE
- FORSURING
- MILJØGIFTER
- MIKROBIOLOGISK FORURENSNING

Disse skal vi nå se litt nærmere på.

# data[].attributes.body
Organisk forurensning er f.eks: kloakk, oljeutslipp, utslipp fra jordbruk i form av husdyrgjødsel og silopressaft ,og ved industrielle utslipp.
Treforedlingsbedriftene står for de største utslippene i industrien, men også næringsmiddelbedrifter som meierier, slakterier og potetbearbeidende bedrifter har betydelige utslipp av organisk avfall.
Organiske stoffer er næring for bakterievekst i vannet.
Organiske stoffer i vann brytes ned av mikroorganismer. Hvis det ikke er rikelig med oksygen i vannet, vil det foregå en aerob nedbryting til oksygen er brukt opp  Deretter fortsetter nedbrytningen anaerobt.   Det dannes da gasser som metan og hydrogensulfid.
En rekke små innsjøer i skog- og myrområder har dessuten en høy naturlig tilførsel av organisk stoff i form av humus. Humus består av lite nedbrytbare organiske molekyler og gir vannet en gul eller brun farge. Humusholdig vann regnes som lite egnet til drikkevann både på grunn av fargen og fordi enkelte humusstoffer kan være skadelige for mennesker.

De første symptomene på organiske stoffer i vannet er redusert oksygeninnhold. I tillegg legger det seg et slamlag i bunnen og vannet får høyt innhold av bakterier og sopp.

OLJEUTSLIPP
Når vi tenker på havforurensning, kommer store svarte oljeflak ofte i hodet, men disse ulykkene representerer bare en liten brøkdel av all forurensning som kommer inn i våre hav. Bare 12 prosent av oljen som kommer inn i havene kommer fra tankerulykker og boreulykker.  Over 70 prosent av oljeforurensningen til sjøs kommer fra rutinemessig frakt og fra oljeutslipp fra land.  Det som gjør tankbåt og platform ulykker så destruktive er konsentrasjonen av olje som slippes på et området.

Kilder og Linker:
Lærebok Kjemi og miljøkunnskap

Kloakkutslipp i Mjøsa.

# data[].attributes.body
Forsuring av vann har mange grunner. eks:

-Sure eller basiske bergarter
-Surt nedbør
-Snøsmelting og avrenningsvann
-Utvasking av aluminium og tungmetaller fra jordsmonnet

Økningen i syreinnhold i vann skyldes i hovedsak økte tilførsler av syredannende stoffer gjennom luftforurensninger. Utslipp av svoveldioksid (SO2) og nitrogenoksider (N0x) fra forbrenning av fossile brennstoffer resulterer i dannelse av sulfat (SO42") og nitrat (NO3) når utslippene kommer i kontakt med nedbør.

Mer karbondioksid (CO2) i atmosfæren gjør at havets pH-nivå blir lavere. Enklere sagt: Vannet blir surere.

Surt nedbør:
-Vi snakker hovedsakelig om tilførsel av to stoffer, svoveldioksid (SO₂) og nitrogenoksider (NOx).

-Oksidene reagerer med vanndamp i atmosfæren, og danner svovelsyre (H₂SO₄) og salpetersyre (HNO₃). Dette gjør at vannet blir surt, og inneholder en pH under 5,6, som kjennetegner sur nedbør.

SO₂ + H₂O ↔ H₂SO₃ (svovelsyrling)

SO₃ + H₂O ↔ H₂SO₄ (svovelsyre)

De fleste plante- og dyrearter som lever i vann, kan fungere normalt bare innenfor begrensede surhetsintervaller. Når vannet forsures, vil svært mange arter reduseres eller dø ut, konkurranseforholdet mellom artene vil forandres og de artene som tåler lav pH-verdi, vil øke i antall.

Virkningen av forsuring:

-Ionebyttereaksjoner på jordkolloidene som frigjør magnesium og kalsium.
-Reduksjon av formeringsevnen til fisk og forstyrrelse av ionballanse hos fisken
-Skogskader

Kilder og linker:
Lærebok Kjemi og miljøkunnskap

https://www.artsdatabanken.no/Pages/181997

Her er en artikkel om forsuring fra artsdatabanken.

Surere vann endrer livet i havet.

# data[].attributes.body
Under miljøgifter kommer stoffer som er lite eller ikke nedbrytbare i naturen.
Miljøgifter omfatter en rekke vidt forskjellige kjemiske stoffer. Tungmetaller og organisk-kjemiske forbindelser er de viktigste gruppene. Tungmetallene omfatter bl.a. bly, kvikksølv, kadmium, sink og kobber mens de organisk-kjemiske forbindelsene omfatter polyklorerte bifenyler (PCB), polysykliske aromatiske hydrokarboner (PAH) og biocider.

Miljøgiftene kan virke direkte på organismens kroppsoverflate (vanlig ved akutt forgiftning) eller trenge inn i selve organismen og forårsake forgiftning.

Når miljøgifter havner i jorda, vil en del av dem bindes til jordpartikler. Selv om en del vil forsvinne etter hvert, gjennom nedbrytning, utvasking eller fordamping, vil jorda forbli forurenset dersom det hele tiden skjer en ny tilførsel av miljøgifter.
Enkelte tungmetaller som sink og krom blir også løst ut fra vannrør og armaturer i ledningsnettet.

De viktigste organiske miljøgifter er:
-polysykliske aromatiske hydrokarboner ,PAH
-polyklorerte bifenyler, PCB
-dioksiner
-klorerte alkylbenzener og styrener
-klorerte fenoler
-tinnorganiske forbindelser
-bromerte flammehemmere,

PAH:
PAH er ufullstendig forbrenning av fossilt brensel, eksos fra biltrafikken og utslipp fra aluminiumsverk.
Det mest skadeligste stoffet i denne gruppa er benzopyren.
Dette stoffet er tungt nedbrytbart og blir lett konsentrert oppover i næringskjeden.

PCB:
eks på PCB stoff er pentaklorbifenyl.
PCB blir brukt i isolasjon av transformatorer , kabler og kondensatorer som tilsetning i hydrauliske oljer. Men er også i lim og fugemasser i isolerglassruter.
Denne blir også lett konsentrert oppover i næringskjeden.

Til gruppene klorerte fenoler og klorerte benzener hærer flere plantemidler til, for eksempel: pentaklorfenol

Kilder og linker:
Lærebok Kjemi og miljøkunnskap

Rapport fra Statens Vegvesen(vei og vannforurensning.

Rapport fra Norges miljø- og biovitenskaplig universitet.

Her er utklipp fra norske Hydro sitt anlegg i Brasil.

# data[].attributes.body
Mikrobiologisk forurensning er innholdet i vann av bakterier, encellete dyr og virus som kan være sykdomsframkallende.
Kildene til denne type forurensning er utslipp av avløpsvann, avrenning fra jordbruket og sigevann fra søppelfyllinger. Det er dermed vann i nærheten av om råder med høy bosetningstetthet og nær jordbruksområder  som rammes mest.
Avføring fra mennesker og dyr, særlig de som er syk, inneholder store mengder organismer eller virus.

Noen bakterier som forekommer er: E. coli, koliforme bakterier, dysenteri, poliomyelitt ,tyfoidfeber og tuberkulose.

Kilder og linker:
Lærebok Kjemi og miljøkunnskap

https://www.fhi.no/ml/drikkevann/nasjonal-vannvakt/mikrobiologiske-drikkevannsanalyser/

https://www.niva.no/

# data[].attributes.body
Over to tredjedeler av jordens overflate er dekket av vann, mindre enn en tredjedel er på land. Ettersom jordens befolkning fortsetter å vokse, setter folk stadig økende press på planets vannressurser. På en måte blir våre hav, elver og andre innlandsvann "presset" av menneskelige aktiviteter - ikke så at de tar mindre plass, men slik at kvaliteten blir redusert. Dårlig vannkvalitet betyr vannforurensning.

# data[].attributes.body
Oljeutslipp forekommer ved uhell under oljeboring, oljetransport og diverse maritime ulykker. Utfordringene med oljeutslipp og oljesøl er metodene for å motvirke dem. De metodene som brukes idag er gammeldagse og har liten virkningsgrad.  Men fjerningen av oljesøl etter utslipp og katastrofer blir kanskje snart preget av mer avanserte teknikker. Man er i ferd med å utvikle nye svamper, mikrober og kjemikaler som kan føre til helt ny håndtering av fremtidige oljeutslipp.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I løpet av de siste 20 årene har vi byttet ut personsøkere med mobiltelefoner og utlånskort med lesebrett i lommeformat. Men USAs beredskapsstyrke, som oljeindustrien ga i oppdrag å stanse oljeutslippet i Mexicogolfen, bruker fremdeles rense- og opptaksmetoder som ikke har endret seg stort siden katastrofen med oljetankeren Exxon Valdez i 1989.

Det har allerede lekket ut cirka 15 millioner liter olje etter at BPs innleide boreplattform Deepwater Horizon eksploderte og sank i Mexicogolfen i april 2010.

Samtidig med forsøkene på å legge et lokk over lekkasjen på havbunnen har oljevernarbeiderne seilt rundt med overflatesugere for å fjerne oljen, brukt oljelenser for å ringe inn utslippene for senere mulig avbrenning eller bruk av kjemiske oppløsningsmidler for å bryte oljen ned i mindre dråper - alt sammen klassiske og flere tiår gamle metoder for å fjerne oljesøl.

Men fjerningen av oljesøl etter utslipp og katastrofer blir kanskje snart preget av mer avanserte teknikker. Man er i ferd med å utvikle nye svamper, mikrober og kjemikaler som kan føre til helt ny håndtering av fremtidige oljeutslipp.

1. Svamper suger til seg oljen

Matt Gawryla skulle ta bacheloreksamen ved Case Western University da kjemilæreren ga ham en utfordring. Den besto i å få noe ut av en haug med "luftig stoff" som befant seg i et av laboratoriene, forteller Matt Gawryla.

Da Matt Gawryla hadde bestått, var haugen med luftig stoff blitt til AeroClay, en "svamp" av leire og plast som suger oljen ut av vannet uten at vannet følger med.

Teoretisk sett kan store nok mengder av materialet suge opp hele oljeutslippet i Mexicogolfen uten at råoljen forringes. Andre rensemetoder som overflatesugere tar opp mer vann enn olje, noe som fortynner råoljen så mye at den blir ubrukelig.

2. Oljeetende superbakterier

Enkelte mikrober lever av å nedbryte råolje, og flere selskaper prøver å dyrke frem superbakterier, genmanipulerte og høyeffektive storetere som fortærer oljeutslipp.

Men metoden er ennå ikke brukbar, sier Terry Hazen, seniorforsker ved Lawrence Berkeley National Laboratory i USA.

"Mange selskaper hevder å ha 'magiske bakterier' som evner å bryte ned alle former for olje," uttaler han. Men "mange av bakteriene blir dyrket i ekstremt næringsrike miljøer i laboratoriet."

Når bakteriene settes ut i det saltholdige og mer næringsfattige miljøet i havet eller langs kysten, "dør de med en gang", sier han.

3. Kjemikalier som "tykner" utslippet og gjør det brennbart

Tykningsmidler har vært i bruk siden 1970-årene for å demme opp oljesølet og gjøre det lettere å fjerne, som regel ved å sette fyr på det. Slike midler får et oljesjikt til å trekke seg sammen på samme måte som en dråpe oppvasksåpe i en stekepanne fylt med vann tvinger fettet ut mot kantene.

Når oljeutslippene skrumper i areal, blir de tykkere og vokser fra cirka 1 til 6 mm, sier Ian Buist, direktør og overingeniør i SL Ross Environmental Research, et konsulentfirma som har spesialisert seg på oljeutslipp.

Sammentrekningen gjør det lettere å brenne oljen effektivt. Jo tykkere sjiktet er før det settes i brann, desto mer olje forsvinner.

Ekspertene innvender imidlertid at selv om vi får mer avanserte rensemetoder, vil håndtering av oljeutslipp alltid være en grisete og slitsom oppgave. Det betyr at å forebygge og avverge utslipp alltid må ha en høyere prioritet enn bare å begrense skadene.

Når oljen først har kommet seg ut i økosystemet, sier Buist, "finnes det ikke noe tryllepulver som kan få oljen til å forsvinne av seg selv".

# data[].attributes.attachment_link.description
I løpet av de siste 20 årene har vi byttet ut personsøkere med mobiltelefoner og utlånskort med lesebrett i lommeformat. Men USAs beredskapsstyrke, som oljeindustrien ga i oppdrag å stanse oljeutslippet i Mexicogolfen, bruker fremdeles rense- og opptaksmetoder som ikke har endret seg stort siden katastrofen med oljetankeren Exxon Valdez i 1989.

# data[].attributes.body
Når vann er forurenset, er det vanskelig, kostbart og ofte umulig å fjerne forurensningene. I dag går 80 prosent av det globale avløpsvannet ubehandlet, alt fra menneskelig avfall til svært giftige industrielle utslipp. Naturen og mengden av forurensende stoffer i ferskvann bestemmer vannets brukbarhet for mange menneskelige bruksområder som drikking, bading og landbruk. I tillegg kan forurensning av ferskvannsøkosystemer påvirke levestandarden og livskvaliteten til fisk og annet dyreliv.
Forurensning i ferskvannsøkosystemer kan inkludere patogener (hovedsakelig fra menneskelig og animalsk avfall), organisk materiale (inkludert plantenæringsstoffer fra landbruksavløp som nitrogen eller fosfor), kjemisk forurensning og saltholdighet (fra vanning, husholdningsavløp og avløp av gruver i elver ). Plastforurensning, og nye forurensende stoffer som legemidler, setter også i stigende grad verdens vannveier i fare, men omfanget og virkningen av deres tilstedeværelse i ferskvann er stort sett ukjent.

Kilder og linker:

https://snl.no/vannforurensning

https://no.wikipedia.org/wiki/Vannforurensning

https://www.unenvironment.org/explore-topics/water/what-we-do/addressing-water-related-conflict-and-disasters

# data[].attributes.attachment_link.title
29 skremmende fakta om global vannforurensing

# data[].attributes.attachment_link.description
Forurensing av vann er et globalt problem og hvis vi ikke tar affære nå kan konsekvensene bli alvorlige.

# data[].attributes.body
vassdragene får tilført uorgansike partikler enten gjennom erosjon og utvasking av nedslagsfeltet eller som direkte utslipp fra bergverk. industri eller andre virksomheter.
utfordringene rundt dette er at konsekvensene av slike partikler i vannet gjør at bunnen blir nedslammet, som fører til ødeleggelse på gyteplasser for bundyr og endrer levevilkårene, lite muligheter for motvirkende midler.

kjemi og miljøkunnskap Kap 17.5

# data[].attributes.body
Miljøproblemer fra oppdrettsnæringen bunner først og fremst i fôravfall, ekskrementer, antibiotika og giftstoffer som blir brukt mot sykdommer.
Fôret er oppmalt fiskeråstoff, og det fisken ikke spiser, går til bunns sammen med ekskrementer fra fisken.  Da blir vannet tilført store mengder næringssalter og organisk stoff. ''Et oppdrettsanlegg som produserer 3120 tonn laks, slipper ut næringssalter som tilsvarer utslipp fra en by med 50 000 innbyggere.''

# data[].attributes.body
I 1987 inngikk statene rundt Nordsjøen en avtale om å redusere utslippene med 50% innen 1995, med 1985 som basisår. Denne avtalen forplikter også landene til å halvere utslippene av miljøgifter og stanse dumpingen av skadelig industriavfall.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Registreringen for Nordsjøkonferansen 2019 er nå åpen. Arrangementet går av stabelen 25-26 juni i Marstrand, Sverige.

Tema for årets konferanse er klimaendringer i Nordsjøregionen. Dette inkluderer blant annet undertemaer som klimaforvaltning, klimatilpasning, samt klima og ungdom.

Under middagen den 25. juni vil også vinnerne av årets videokonkurranse bli annonsert. En konkurranse som gjennomføres for andre gang.

Som en del av arrangementet gjennomføres også et Interwork-arrangement, så om du allerede har sendt inn fullstendig søknad eller en expression of interest-søknad til 11 og 12 utlysning, kan dette være et nyttig arrangement for deg.

Konferansen arrangeres av Region Västra Götaland og Nordsjøkommisjonen.

Sign up here

# data[].attributes.attachment_link.description
Registreringen for Nordsjøkonferansen 2019 er nå åpen. Arrangementet går av stabelen 25-26 juni i Marstrand, Sverige. Tema for årets konferanse er klimaendringer i Nordsjøregionen. Dette inkluderer blant annet undertemaer som klimaforvaltning, klimatilpasning, samt klima og ungdom. Under middagen den 25. juni vil også vinnerne av årets videokonkurranse bli annonsert.

# data[].attributes.body
Hvor lang tid tror du nedbryting av søppel tar?

# data[].attributes.body
Eutrofiering er forurensning av næringsstoffer. Fosfater og nitrater er de viktigste næringssaltene.
Her kan vannet bli fattig(oligotrofe) eller rikt(eutrofe) på næringssalter.
Mange næringsstoffer finnes i avløpsvann og gjødsel, og disse kan forårsake overproduksjon av ugress og alger hvis store konsentrasjoner havner i vannet. Da vil vannet bli farget og gi lukt.
Algene forbruker mye oksygen og det blir redusert oksygen til annet liv.
Vann som får tilført store mengder næringssalter, får en oppblomstring av alger, særlig planktonalger og blågrønnalger. Når algene dør, synker de etter hvert til bunns og blir brutt ned av mikroorganismer. Under denne prosessen blir oksygenet i vannet forbrukt, samtidlig som det blir utviklet forråtnelsesgasser som H2S, NH3 og CH4.
Slike endringer i en innsjø fører til at økosystemet blir forstyrret . Viktige næringsdyr for fisk kan forsvinne.

Et vann som har blitt aerobe betyr at det har blitt felt ut tungt løselig fosfater av jern og mangan i bunnsedimentene. Jernet og manganet er da oksidert til Fe3+ og Mn4, slik at de tilsvarende fosfatene blir FePO4 og Mn3(PO4)4.

Dersom vannet blir anaerobt, reduseres Fe3+ til Fe2+ og Mn4+ til Mn2+.
De tilsvarende fosfatene Fe3(PO4)2 og Mn3(PO4)2, lar seg lettere løse og blir ut av bunnsedimentene. Det gjør at vannet får tilført fosfat fra bunnen.

Et annet problem er at alger produserer giftstoffer. Det gjelder både i ferskvann og saltvann. Giftstoffene dreper fisk og organismer ,og stoffene kan akkumuleres i blåskjell og gjøre dem uspiselige.

Kilder og linker:
Lærebok Kjemi og miljøkunnskap

https://www.artsdatabanken.no/Pages/181914

https://gemini.no/2018/08/kjop-av-klaer-og-mobler-forurenser-vannet/

# data[].attributes.body
De vanligste vann-parameterne  som blir testet:
Temperatur
Oksygeninnhold
pH
Nitrat/fosfat-innhold
Hardhet i vannet
(kalsium/magnesium) Karbondioksid
Ledningsevne
Forskjellige tungmetaller

Mengden av forurensing varierer med:
• Fluktuasjon i tilførsel
• Tid på dagen (dag-natt)
• Tid på året (sommer-vinter)
• Vann-temperatur (termisk lagdeling)
• Strømning

# data[].attributes.body
Oksygeninnholdet i vannet kan måles ved en titrering på laboratoriet. Da hentes vann fra de aktuelle dypene med en vannheter. Det tilsettes kjemikalier og dette oppbevares i en lufttett glassflaske. Selve analysen skjer på laboratoriet. Oksygeninnholdet kan også måles med en oksygenelektrode.

# data[].attributes.body
• BOD eller BOF (biologisk oksygenforbruk) er en laboratorisk metode for å måle biologisk oksygenforbruk i vann. (mengden av oksygen er nødvendig for å bryte ned det organiske materialet aerobt)

• man måler oksygenforbruket i perioder på enten 7 døgn   (BOF7) eller 5 døgn (BOF5)

• COD (chemical oxygen demand) indikerer mengden av forurensningskilder i avløpsvann som kan oksyderes kjemisk

• SOD (Sediment oxygen demand) en måling av summen av alle biologiske og kjemiske prosesser i sedimentene som forbruker oksygen.

# data[].attributes.body
• 1gram bly i 20.000 liter vann, gjør vannet uegnet til drikkevann

• 1dråpe olje gjør 25 liter vann uegnet til drikkevann

• 1gram PCB ødelegger 1 milliard liter drikkevann

Kilde

# data[].attributes.body
Partikulært materiale omfatter både organiske- og uorganiske partikler.
Noen forurensninger oppløses ikke i vann da deres molekyler er for store til å blande seg mellom vannmolekylene. Dette materialet kalles partikulært materiale.
Disse partiklene er metaller ,rester fra avløpsvann, organiske stoffer fra jorden(trerester,leire,osv).
De partikulære partiklene legger seg til slutt og forårsaker et tykt slam i bunnen. Dette er skadelig for det marine livet som lever på bunn av elver eller innsjøer.

Mikroplast:
Plast brytes svært langsomt ned. Når plast ender opp i havet vil mangel på oksygen, lave temperaturer og lite sollys føre til at nedbrytingen går enda langsommere enn på land. UV-stråler, vær og vind gjør derimot at plastavfallet over tid fragmenteres og deles opp i mindre biter, før de til slutt ender opp som mikroplast.

Ifølge en undersøkels, slippes det ut over 10 000 tonn mikroplast fra ulike prosesser på land i Norge hvert år. Nesten halvparten av dette ender opp i havet.

Kilder og linker:

https://www.imr.no/forskning/programmer/olje-fisk/prosjekter_i_forsknignsprogram_olje-fisk/spredning_av_partikulert_materiale_i_fjorder/nb-no
https://www.miljostatus.no/mikroplast

Figuren viser hvor mikroplasten som finnes på land og mikroplasten som havner i havet, kommer fra.

# data[].attributes.body
Fra omkring 1970 har oppdrettsnæringen hatt en eksplosiv utvikling i Norge.
Med dette bringer det også miljøproblemer, som bunner først og fremst i fôravfall, ekskrementer, antibiotika og giftstoffer som blir brukt mot sykdommer.
- fôret som fisken ikke spiser, synker til bunns sammen med ekskrementer fra fisken. dette resulterer i at vannet blir tilført store mengder næringssalter, et oppdrettsanlegg kan ha et utslipp av næringssalter større enn en by med 50 000 innbyggere.
-I  bunnsedimentene under fiskemerdene skjer det en forråtnelsesprosess som gjør vannet anaerobt (utilstrekkelig tilførsel av oksygen) og giftig, blant annet på grunn av H2S (hydrogensulfid). Når fisken kvitter seg med nitrogen (NH3) vil det bli omdannet til NH4+, og vannet blir giftig.

Kjemi og miljøkunnskap kap 17.10

# data[].attributes.body
Menneskeskapt forurensning forekommer rett som det er. Disse kan stamme fra utedo eller avløpsanlegg fra hus. Endringer i området nær en drikkevannskilde kan påvirke egenskapene til vannet.

Lagring av olje eller kjemikalier kan gi tilsig av skadelige komponenter, det samme gjelder tilsig fra industri, deponier og søppel.

Jordbruk, skogsbruk og beitemark er andre forhold som kan forurense drikkekilder. Særlig tilsig av vann etter gjødsling eller fra avføring fra beitedyr kan gi oppblomstring av sykdomsfremkallende bakterier i drikkevann.

Ville fugler eller dyr kan også forurense drikkevann. Døde dyr eller ekskrementer fra dyr kan spre smitte med sykdomsfremkallende tarmbakterier som E.coli. Infeksjoner som harepest og lignende kan også smitte gjennom drikkevann. Vann som når en brønn etter å ha blitt filtrert gjennom jord og stein, har liten risiko for å overføre slike smittestoffer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne informasjonen dreier seg hovedsakelig om sykdom og smitte fra drikkevann fra brønn, bekk og smeltevann.

Er vannet trygt å drikke?

Vann som leveres fra vannverk, må man kunne forvente er godt kontrollert. Private drikkevannskilder krever imidlertid at man tar forholdsregler. Det viktigste er å fjerne forurensningskilder i nærheten av vannkilden. Rundt en brønn bør det være god drenering slik at overflatevann holdes ute.

Før jevnlig tilsyn med drikkevannskilden og vær oppmerksom på endringer i vannkvalitet, smak eller lukt. Særlig etter perioder med mye tilsig av vann bør man være oppmerksom, for eksempel etter stor snøsmelting eller etter kraftig og langvarig regnvær. Endringer rundt drikkevannskilden kan forurense vannet. Drikkevannskilden bør også etterses på høsten før frosten kommer.

Smeltevann kan også brukes til drikkevann, men man må være påpasselig hvor man henter snøen fra. Smelter man snø til drikkevann/mat, er det som regel trygt, men man gjør nok lurt i å koke vannet for sikkerhets skyld. Snø fra hyttetak kan være en god kilde, men dersom taket består av trykkimpregnert materiale eller eternittplater skal det ikke drikkes eller benyttes i matlaging.

Variasjoner i vannkvaliteten (endringer i farge/lukt/smak) gjennom året kan være tegn på tilsig av urent overflatevann. Dersom man opplever dette, bør man ta en vannprøve og få den analysert for å se om vannet er trygt å drikke uten koking.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne informasjonen dreier seg hovedsakelig om sykdom og smitte fra drikkevann fra brønn, bekk og smeltevann. Vann som leveres fra vannverk, må man kunne forvente er godt kontrollert. Private drikkevannskilder krever imidlertid at man tar forholdsregler. Det viktigste er å fjerne forurensningskilder i nærheten av vannkilden.

# data[].attributes.body
Urent vann er den største årsaken til barnedødelighet og alvorlige sykdommer:
- Diaré: hver dag dør 2000 barn som følge av urent vann.
- Trachoma/øyekatarr: en blindende øyeinfeksjon som spres i områder med dårlige sanitære forhold.
- Bilharzia/sneglefeber: en parasitt- sykdom som angriper indre organer og kan være livstruende.
- Kolera: en akutt, smittsom og meget ondartet tarminfeksjon. Smitter gjennom dårlig håndhygiene og forurenset vann. Ubehandlet kan væsketapet være dødelig innen ett døgn.
En av ti mennesker mangler tilgang til rent vann (748 millioner)