# data[].attributes.body
Börja med att välja ett diskussionsämne som du tycker är intressant och som andra kan diskutera!

Alla eller mest älskar att ta semester. Oftast utomlands och oftast flyger man dit där man vill gå. Låt oss diskutera lite kring detta.

Ge en kort problembeskrivning så att alla får chansen att förstå ämnet

Det är ju inte nytt att människor vill har lite ombyte i sina liv och ibland vill lära känna världen, andra länder och kulturer. Det är inte heller en ny utveckling att det finns billigare och billigare möjligheter att gör detta. Speciellt i flygindustrin finns en hel del budget flygbolag, som erbjuder billiga flygresor som alla kan bestå sig med. Så är det inte märklig att mycket folk gör exakt  så och flyga med ett budget flygbolag.

Beskriv olika ståndpunkter, utan att själv tycka!

- ja det är lämplig att flyga med ett budget flygbolag. Alla kan bestämma sig själv, det är ett problem som reglas själv vid erbjudande och följdfråga. Personer som jobbar är glad att ha jobb där. Äntligen kan alla flyga var de vill.

- nej det gör inte! Tänk på mindre lon som anställda få. Om man flyger skulle det bära sig, man borde inte flyga över helgen! Det måste vara dyrt så att man inte åker till ett annat land bara för att vila en dag eller att fira svensexa.

Skriv en diskussionsfråga som vi kan prata om tillsammans i klassen!

Är det lämplig att resa med en budget flygbolag?

(Det här är inte frågan om man skulle flyga inte allts. Klimatdebatten är viktig men inte nödvändig fokus här, men diskussionen kan gå där så klart)

# data[].attributes.body
Allt som händer i livet kan hända på chans eller på avsikt. Många tycker att man måste planera några saker till exempel att anmäla sig i kurser eller boka flygresor. Men ibland man kan planera för mycket i livet då missar spontana händelser.

1.       Är en stil bättre än annan? Vad har dem för nackdelar och fördelar?

2.       När är det bättre att planera och när är det bättre att se vad händer?

3.       Vad är bättre på vardagsliv jämfört med när man är på semester?

4.       Vad tycker ni om ordstävet ”De som har ingen plan, planerar att misslyckas.”?

# data[].attributes.headline
¿Ska rökning / konsumtion av marijuana legaliseras i Sverige?

# data[].attributes.subject
¿Ska rökning / konsumtion av marijuana legaliseras i Sverige?

# data[].attributes.body
Nuförtiden har legalisering av marijuana blivit en polemisk fråga i det svenska samhället. Det finns några som är till fördel och andra som ser det skadligt.
I Sverige har konsumtionen ökat med 3,7% från 2013 till 2017. Det har således ökat oro bland den svenska befolkningen.

Från vars synvinkel marijuana ska legaliseras säger de att det skulle genomdriva ekonomin och i vissa doser kan vara till nytta för människors hälsa eller det är inte lika illa för hälsan som tobak och alkohol.
Men från dem som är emot det, hävdar de att konsumtionen av det kan orsaka irreversibla skador på hjärnan och lungorna, och provocerar mycket mer missbruk än rökningstobak.

Från vad jag har läst skulle jag vilja säga att konsumera marijuana som något bra för hälsan kan vara mycket kontraproduktiv. Jag anser att argumenten från dem som är emot konsumtion av marijuana vanligen hålls av hälsovårdspersonal, därför verkar deras slutsatser mer tillförlitliga utifrån vetenskaplig kunskap.

Så vad ska regeringen göra? Vad tycker du man kan man göras för att minska konsumtionen?

# data[].attributes.headline
Borde elever demonstrera medan undervisningstid?

# data[].attributes.subject
Borde elever demonstrera medan undervisningstid?

# data[].attributes.body
Vi ha en aktuelt tema med Greta Thunberg demonstras.
Där finns olika meningarna angåande den teman. Å ena sidan vi ha till exemple politiker som tänker att elever måste demonstrar i fritiden för att de skulle inte missar viktiga undervisningen. Å andra sidan människor beundrar hur elever verka för miljön och det är en viktiga poäng för att få uppmärksamhet att skolka skolan.

# data[].attributes.body
Jag skulle vilja diskutera om väldigt tvetydig ämnet. Kärnkraft provocerar hett debatt i samhället. Det är fossilfrit och miljövänglig sättet att tillverka energi, men å andra sidan många personer tror att det är mycket farligt, för de kommer ihåg Tjernobyl, Fukusima och andra olyckor.

De som stöd kärnkraft säger att det är en ren och relativt billig metod att få energi. Och ström är basis för nya teknologi som styra att göra luft mer ren, till example elbilar. Ja, olyckor kan hände, men de är ganska sällan och ny teknologi hjälper att göra kärnkraftverk säkrare. Förutom, det finns undersökningar som vissar att man alltid överdriva antal av personer som dog på grund olyckor som gäller kärnkraft och ingen gissar rätt. I verkligheten antal är inte så stor.

De som är emot kärnkraft tycker att det är fortfarande för farligt. Men det finns inter bara irrationell rädsla, utan nya avledningen att vara räd. Med total digitalisering blir kärnkraftverk utsatt för utrikes hacker attack eller terror attack.

Nu stänger Sverige två kärnkraft tll. Men är det klock? Kärnkraft just nu är nästan enda typ av fossilfri energi som kan användas på industriell skalla. Kanske man kan investera mer i kärnkraftverk säkerhet? Eller risk är fortfarande för stor och överbelasta klimat oro? Hur många personer dör på år idag pga miljöförstöring?
Det finns ett behov av ordentlig uträkning och risk analys.

/Olga

# data[].attributes.body
Ämnen provocerades vid Viktors beskrivning av läxan: “Tänk på att all kanske inte är bekväma med att prata om vissa saker!” Som lärare i Stockholms universitetet tänker jag också på likande problemet. Kan vi utveckla åsikten utan att riskera lite att förolämpa någon?

I akademiskt debatt måste personer provocera varandra och hävda olycka saker, dra olycka slutsatser, om de strävar att utveckla sina åsikt. I alla fall tycker jag det. Ibland är det inte bekväma för alla men jag tror att man måste riskera lita i strävan efter sanning. En annan tävlade åsikten är att man måste bli politiskt korrekt i alla tiden. I så fall riskerar man att dra ytliga eller ännu felaktiga slutsatser. Min erfarenhet visar att många elever vill inte riskera mycket och de diskutera bara i vad jag kallar ´mainstream´ åsikt. Jag tycker att det är ett sätt att diskutera problematiska och kontroversiella ämne utan att förolämpa någon. I så fall läraren måste ta ansvar och främja positiv diskussion. Det kan bli mycket svårt för läraren om eleverna har inte vanan att prata om vissa bekväma ämnen…

Så, vad ska man göra? Skulle vi prata om lite bekväma ämnen i klassrummen eller klassrummet är ett tryggt utrymme?

P.S. Viktors klass är inte akademiskt per se– så det bestämmer att det är bättre om vi förbli lite mer politiskt korrekt :)

//Nikola

# data[].attributes.body
Idag, används i Kina individers utvärdering, vilket definierar tillgång till lön.

Snart, kanske systemet appliceras till sysselsättning, boende och rekreation möjligheter.

Tänk dig om du få en 2/5. Det betyder att du inte kan jobba som högkvalificerad professionell, inte kan få lön och köpa hus heller. Istället, måste du bo i ett specifikt område med lika utvärderade människor, och endast delta i aktiveter som finns där.

Vissa anser att det system varnar människors sammanhållning och frihet. Det kan inte används.

Med utvärdering, kategoriseras personer enligt de andras kriterier och humör.

måste följa en bestämd livsstil.

Då, kan man inte välja sina levnadsvillkor eller jobba att förbättra dem.

Men andra säger att utvärderingen behövs och måste breddas tillämpningsområdet.

De tror att alla måste kunna skilja på pålitliga och skadliga människor.

Det är ju svårt att känna varandra i verkligheten idag, eftersom alla kan gömma sina dåliga åtgärder (en obetald kredit, ett fängelsestraff).

Tycker ni att vi behöver ett sånt system för att leva och samarbeta med varandra?

-      Om svaret är ja, kan ni förklara varför, och hur kan det funka?

Vilka kritterna betraktas?

-      Om svaret är nej, kan ni förklara varför, och prata om hur ni gör och lita på okända personer eller platser?

(till exempel, om Yelp inte fanns, hur skulle ni välja en restaurang?)

# data[].attributes.body
Förra månaden bevittnade vi dåliga händelse från Nya Zeeland när en australisk man sköt och dödad femtio personer och femtio andra skadades. I Usa är det vänligt att en skolpojke eller en oroliga man bestämmer sig att fullgöra en massskjutning. Som svar på skjutningen på Stoneman Douglas High School har amerikanska gymnasieelever sagt att tankar och böner räddar inte liv men det ska pistolreform göra.
På andra hand organisationer som nationell gevärsförening (NRA) vill att mer människor äger vapen och sådana organisationer bedriver ofta korridorpolitik mot hårdare vapenlagar. I 2016 spenderade NRA en hel del 412 miljoner dollar för politiska aktiviteter i USA och då donerade de pengar till 223 republikan kandidater och 9 demokrat kandidater för kongressen. Efter skjutningen i Stoneman Douglas High School släppte NRA ut ett uttalande att incidenten var ett bevis på att fler vapen behövdes i skolor i vakters händer.

Vad tycker ni allihop? Behöver riktigt mer människor att äga vapen för att minska antalet olyckor eller måste man ta steg mot det?

Cheers y'all!

# data[].attributes.headline
Ett tidszon året runt, eller forstätta med tidsändring två gånger om året?

# data[].attributes.subject
Ett tidszon året runt, eller forstätta med tidsändring två gånger om året?

# data[].attributes.body
Min diskussionsämne handlar om tidsändring. Varje år vänder vi våra klockor framåt eller bakåt en timme. I Kanada kallar vi de två “tider” Standard Time eller Daylight Savings Time, men jag tror att i Sverige kallar de för vintertid (normaltid??) eller sommartid. Jag tycker att det är lite konstigt att kalla sommartid Daylight Savings, eftersom vi inte sparar ljus, bara justera när skymningstider kommer. Men, diskussionsfråga handlar inte om vad vi ska kalla de här tiderna, utan om vi faktiskt behöver att vända klockorna alls. På en sida finns många som tycker att tidsändring är bra, eftersom man får ha längre, ljusare kvällar på sommaren. På vintern, man får ha lite tidigare ljus på morgontid. Ibland, tycker människor att ljusare kvällar är bättre eftersom många vill samla och utföra aktiviteter på kvällar, och många har mer energi senare på dygnet. På andra sidan finns åsikter att långa kvällar räknar inte för de som är morgonpigga, eftersom vi alla inte är som nattugglar, och att ändra tiden två gånger om året är onödigt. Under den första vecka efter klockorna vända framåt, människor som har en sömnproblem kan ha svårt att lägga sig ner och sova. Dessa sömnproblemen kan skapa irritation och dåliga känslor för de som inte kan sova. I samband med de här åsikter finns forskning och studier om hur tidsändringar kan negativt påverka människor, till exempel genom ökad trafikolyckor.

Min fråga är så här: tycker ni att vi borde avsluta tidsändringarna, eller borde vi fortsätta ändra våra klockor två gånger om året?

En efterfråga skulle bli: om vi avsluta tidsändringarna, vilket tid passar bättre - den vanliga vintertid, med lite mer ljus på morgnarna men tidigt mörkhet, eller den justerat sommartid, med mer ljus på kvällarna?

# data[].attributes.headline
Behövs ett betyg i ordning och uppförande?

# data[].attributes.subject
Behövs ett betyg i ordning och uppförande?

# data[].attributes.body
Idag finns en regel inom den svenska skolan som menar att elever endast blir bedömda på det skolarbete som de lämnat in. Däremot finns det inga regler om hurdan elever ska bete sig i klassrum eller hur deras beteende påverkar dess klasskamraters arbetsmiljö. Under det senaste året har det svenska samhället upplyst hur ansvarslöstbeteende drastiskt ökat inom den svenska skolan samtidigt som hjälpmedel för lärare minskat. Tyvärr har lett till att det blivit svårare för många elever att utföra sina arbetsuppgifter i klassrummen. Fler elever i många skolor börjat använda sina mobiltelefoner under klasstimmar vilket i många fall stör lektioner då många enkelt blir distraherade av notiser. Därför vill en majoritet i Sveriges riksdag införa en ny lag som fokuserar på hur ordningsomdömen i skolan bör införskaffas. Många lärare visar en positiv inställning till förslaget då de tror att striktare regler successivt kan komma att återställa ordning och ro i klassrummen vilket dessutom gör att elever tar in mer information och lär sig på ett mer effektivt sätt. När regeringen lagt fram förslaget hävdar flera lärare att “det är ett tydligt bevis på behovet av ett ordningsbetyg som kan renodla ämnesbetygen till att enbart gälla kunskapskraven. Jag tror dessutom att siffran är högre än så då det nog finns ett stort mörkertal”. Däremot har andra lärare en mer negativ syn på förslaget och påstår istället att ordningsbetyg inte kommer att lösa grundproblemet som faktiskt handlar om att en större procent elever misslyckas idag. På samma gång betonar de också hur  “elever som stör knappast skulle bry sig om ett ordningsbetyg” och att man istället bör man satsa på att ha en dialog med vårdnadshavarna.

1. Ska det finns ett ordningsbetyg i skolan?

2. Om ja, vad ska ordningsbetygen baseras på?

3. Om nej, hur kan vi fixa dagens problematiska elevbeteende i skolan?