# data[].attributes.body
I den svenska skolan har vi en mera avslappnad relation till eleverna; lärarna kallas vid namn och inte ope och lärarna tar en mindre autoritär förhållning till eleverna.
Den individuella handledningen förbättrar relationen till eleverna också i klassituationer. Relationsarbete innebär även  att man handleder elever i att utveckla sina sociala kompetenser för att bygga upp konstruktiva relationer till alla i skolan.

Bedömning
Vi har provat på olika modeller på skolorna - det som vi alla upplevde ifjol var, att niorna var borttappade inför ansökningsprocessen, då de endast fått ett vitsord.
I år kommer eleverna i Hoplax att själv samla in kommentarerna från ämneslärarna. I Norsen ska lärarna skriva kommentarer till kf gällande svaga och starka elever - blir en del elever utan kommentarer?

# data[].attributes.body
Vilka elever finns var, i vilka klasser? I Norsen läser eleverna inte verksamhetsområden, vissa elever skulle kanske behöva det, men det sociala väger mera och fördelarna eleverna kan få därifrån.
Flexen och EVA-enheten har elever som kan finnas på båda ställena, vårdkontakt krav hos EVA.
Toppans 7-9 klasser skulle delvis gynnas av att finnas i en miljö där det finns andra klasser 7-9.
Vi diskuterade också eventuell mobbning av de integrerade specialklasserna i Norsen, ingen har märkt av det, inte mera än vad det överlag sker i skolan.
Minns att glädjas över det lilla, de små framstegen bland eleverna.

# data[].attributes.body
Mindre grupper ger bättre möjligheter att skapa relationer till eleverna.

Positiv inlärningsmiljö

Gruppdynamik spelar stor roll för inlärningsmiljön. En stor grupp ger sämre förutsättningar. Positiv återkoppling viktigt med alltid inte så lätt.

Samundervisning

Diskuterade flickor och pojkar och samundervisning i gymnastik. Blandade åsikter. För och nackdelar med blandade grupper men samtidigt åtskilda grupper. Vissa gynnas av blandade, vissa ej. Svårt att veta vad som gynnar majoriteten. Svårt vad som är bäst för eleverna. Bra med grupperna bredvid varandra för då kan man välja om man vill ha det blandat eller inte.

Differentiering

Om möjligt försöka anpassa innehåll efter elever. Ibland lättare ibland svårare.

Bedömningsmodellen

Några skolor tyckte att man kommit en bit på vägen med hjälp av den handledning som togs fram under förra våren. Några saker som nämndes var move, helhetsskapande, dagböcker. Dessa kunde eventuellt dokumenteras i portfolion.

Bra med ämnesvissa rundabordsdiskussioner.

# data[].attributes.body
Portfolio:
Olika sätt som man använder portfolio, i Botby används OneNote för portfolion, indelat i olika ämnen. Läser in på band och sparar i portfolion.
På Brändö används Teams och bilder och text läggs in i ett dokument. Man kan också använda datorerna för att ta bilder och då kan bilderna komma rakt in i portfolion på tex Teams.
Google sites, varje ämne har en undersida, fotograferar med tex Ipad och sätts in där.
Onedrive sätter in bilder och ljud.
I staffansby används tex BookCreator, bra att få in material i, men svårt att få bort och till andra plattformer.
Problem med tex Onedrive och Google plattformen kan vara att man måste få allt material delat till sig, vilket kan vara klumpigt.
En fördel med Google-Drive är att appen finns både på dator och Ipad och att man kan komma åt portfolion från båda.
Google Classroom har också använts för portfolio, där eleverna har skrivit in sina mål för de olika sekvenser.

Det undras om kraven på ettorna är realistiska för portfolion, då det inte finns en enhetlig bild för hur portfolion faktiskt ska göras och det kommer fram att det skiljer mycket mellan olika skolor hur man går till väga och vilka direktioner man har fått.

# data[].attributes.body
Praktiska tips önskas (t.ex. British councils sidor för material på olika nivåer)

Samarbete med ämneskollegor (parallella lektioner) och elever

Hur hitta motiverande uppgifter för de mer begåvade eleverna

Portfolio: fundera på arbetsmängden (mer arbete för läraren? Man kan inte rätta allt)

Utmaningar: tidsbrist, veta exakta nivån på elever

Önskemål om nivågrupper i A-språk (får ej heta nivågrupper) som i matematik, eleverna får själv välja sin nivå

# data[].attributes.body
visningsportfolio: Hur förverkliga den inom matematik?

-Elever får sätta in en egen prestation i portfolion, t.ex. ett förhör som gick bra.
-Elever får hitta på egna uppgifter som kan delas, sättas in i portfolio. Krävande att rätta.
-Ta foto klistra in bild, lite konstgjord digitalisering
-Eleverna får göra videon hur de löser en uppgift.
-Att sätta in program som de gjort, är klart att det är vettigt att spara på portfolio.
-Egna reflektioner i nåt dokument, är alltid ett plus. Kan vara utmanande att få eleverna att göra sådana.

Ny bedömningsmodell:

-I åk9 skall bedömningen vara objektivare (mera summativ) än i åk 7 och 8 (formativ). Det kan vara mycket utmanande för eleverna.
-Matematik är i sig "objektivt".
-Bra att kunna lära sig i lugn och ro i åk 7 och 8.

Positiv inlärningsmiljö:

-Viktigt att bygga upp vanor i arbetet som leder till att upplevelsen är positivt.
-Att duktiga elever får hjälpa svagare kan ge mervärde åt alla och skapa klassanda.

# data[].attributes.body
Chokladbiten före provet har provats. Eleverna var på bättre humör före provet.

Att tänka på ett positivt minne före provet ledde inte till synliga resultat.

# data[].attributes.body
- I slöjd och bildkonst kan elever ibland bli mer öppna i diskussioner
- Ifall gruppstorleken är för stor skapas inte en bra relation till eleven.
- Vi upplever att gruppstorlekar har blivit större i slöjden.
- Gruppstorlekar har också påverkats av renoveringar i olika skolor.
- Integrering har påverkat både välmående hos lärare och möjligheterna till att skapa en bra relation till eleven både i bildkonst och inom slöjden

Som sammanfattning kan vi nämna att storleken på gruppen är en av de viktigaste faktorerna ifall man vill ge möjligheter till lärarna att skapa bra relationer till eleverna i slöjden. Säkerheten!!
Här har rektorn ett stort ansvar.

# data[].attributes.body
Ordnas inte i våra skolor. Vi vore glada för resurser som skulle möjliggöra samundervisning då tiden är knapp i finskundervisningen i dag. I synnerhet då en stor del av den digitaliserade undervisningen går ut på datastöd.

Differentiering:
Speciallärarresurs - tar ut elever vid behov. Ljudböcker. Parvis läsning för nybörjare, lättlästa böcker. Extra uppgifter för duktiga. Möjlighet till muntlig komplettering. Färre uppgifter (grundläggande) för svaga elever. Möjlighet att använda dator vid skrivuppgifter (stavningskontroll).

Bedömningsmodell / portfoliopedagogik:
Ganska lite i de lägre klasserna, då de yngre eleverna fortfarande arbetar ganska bokcentrerat.

En modell har utarbetats för bedömningssamtal, där en digital portfolio fungerar som stöd för samtalet. Portfolien innehåller arbeten från olika ämnen som eleverna kan visa upp.

Relationsarbete (Lunabba):
Här har läraren en stor betydelse i att få eleverna tillräckligt trygga i att prata ett språk de nödvändigtvis inte behärskar. Bottnar i en god relation. Försöker låta bli att kommentera fel och låta eleverna begå misstag. Strikt mot negativa elevkommentarer för att skapa en trygg atmosfär.

Positiv inlärningsmiljö (Fält):
Inspirerande föreläsning.

# data[].attributes.body
Differentieringen fungerar rätt så bra, det som ännu bör utvecklas är S2
- relationsarbete borde lyftas upp i skolorna, en åtgärdsplan?
- mera positiva bilder/musik som en del av positiv inlärningsmiljö vill vi jobba för!

# data[].attributes.body
Rundabordsdiskussion 5.10.2019

Ordförare Carolin Laukkanen
Sekreterare Sofia Lehtonen

1. Presentationsrundan
15 deltagare från Zacharias Topelius skolan, Minervaskolan, Botby skolan

2. Vi valde att diskutera om portfoliopedagogik.
Hurdant betyg ges - följer skolan eget modell eller ?

- I Botby hölls inte så många prov utan bedömningen är formativt för det mesta
-Botby använder OneNote som medel
-Botby diskuterar gärna bedömningsmodellen även muntligt

Om IP, individuell lärokurs

Speciallärarna i Minervaskolan gör de individuella målen så konkret som möjligt. Lärarna påminner eleverna om hens egna mål och hjälper eleverna med att nå dem. Föräldrarna tas aktivt med till detta.

Det konstaterats att betyget inte är det viktigaste i specialundervisningen. Det verbala bedömningen är viktigare.

Bedömningsföljebrev diskuteras. Toppan skriver följebrev till betyget.  Minervaskolan säger att de inte regelbundet har skrivit följebrev men att föräldrarna uppskattar dem nog.

Wilma-blanketten gällande IP diskuteras. ”Det är svårt att gradera de olika målen.”

Om målen.
Exempel: Att lära dig att räkna till tjugo. Om eleven når detta mål är det en tio. Men vissa tänker att det är goda färdigheter dvs. en åtta.

Toppan har en portfolio för hela läsåret och även Innehållsbibliotek används.  —> Det finns olika sätt att utföra portfolio.

Olika verktyg:

Team

OneNote

Google Classroom

Pappersportfolio är även bra och uppskattad

Staden vill att olika verktyg används.

# data[].attributes.body
Rundabordsdiskussion 5.10.2019

Ordförare Carolin Laukkanen
Sekreterare Sofia Lehtonen

1. Presentationsrundan
15 deltagare från Zacharias Topelius skolan, Minervaskolan, Botby skolan

2. Vi valde att diskutera om portfoliopedagogik.
Hurdant betyg ges - följer skolan eget modell eller ?

- I Botby hölls inte så många prov utan bedömningen är formativt för det mesta
-Botby använder OneNote som medel
-Botby diskuterar gärna bedömningsmodellen även muntligt

Om IP, individuell lärokurs

Speciallärarna i Minervaskolan gör de individuella målen så konkret som möjligt. Lärarna påminner eleverna om hens egna mål och hjälper eleverna med att nå dem. Föräldrarna tas aktivt med till detta.

Det konstaterats att betyget inte är det viktigaste i specialundervisningen. Det verbala bedömningen är viktigare.

Bedömningsföljebrev diskuteras. Toppan skriver följebrev till betyget.  Minervaskolan säger att de inte regelbundet har skrivit följebrev men att föräldrarna uppskattar dem nog.

Wilma-blanketten gällande IP diskuteras. ”Det är svårt att gradera de olika målen.”

Om målen.
Exempel: Att lära dig att räkna till tjugo. Om eleven når detta mål är det en tio. Men vissa tänker att det är goda färdigheter dvs. en åtta.

Toppan har en portfolio för hela läsåret och även Innehållsbibliotek används.  —> Det finns olika sätt att utföra portfolio.

Olika verktyg:

Team

OneNote

Google Classroom

Pappersportfolio är även bra och uppskattad

Staden vill att olika verktyg används.

# data[].attributes.body
* diskussion om hurdana samundervisningsformer det finns i de olika skolorna i Helsingfors; parallellsamundervisning, stödjande samundervisning, kompletterande samundervisning

Samundervisningens positiva sidor: - läraren får hjälp med sin arbetsbörda --> då en glömmer datum / blanketter mm. så kan de andra påminna och stödja.
- planeringen tillsammans utvecklar lektionerna, möjliggör mångsidigare och flexibla grupperingar
- lärarna kan jobba med sina egna styrkor --> ansvarsområden
- bedömningen blir lättare, den kan antingen delas upp helt och hållet eller sedan tillsammans. Allt delas med de andra.
- trygghet och stöd i kommunikationen med hemmen

* Gruppen diskuterade också olika utrymmesmöjligheter om delde klasser / klassrum / grupper /fysiska lösningar

* maktpositioner & jämlikhet: för att kunna jobba tillsammans måste man ha likadan värdegrund och målsättning, fastän arbetssätten skiljs

* samplanering görs ofta lärare emellan fastän man nödvändigtvis inte jobbar med samundervisning

# data[].attributes.body
I slutet av dagen en diskussion med hela klassen.

# data[].attributes.body
Exempel på differentiering i religion, historia och livsåskådning:
- i historia en egen bok och ett eget prov för elever med "speciella" behov
- anteckningar kan delas ut
- instuderingsfrågor
- i provet får eleverna använda en "luntlapp"
- prov med bok
- bedömning med S2-elever svårt
- variation i undervisningen (t.ex. utforska rummet)
- bedömningsmatris
- elevens syn och uppfattning på sitt eget kunnande en utmaning

# data[].attributes.body
Samarbete årskurserna emellan.

Byter ämnen och blandar årskurserna.

Kan bli knepigt vem ska svara på Wilma-meddelanden.

Vad innebär samundervisning? Kan finnas olika uppfattningar beroende på skola: kan dela gruppen så att det blir två i samma delning; två lärare i samma grupp, t.ex...

En fördel att vara två vuxna i samma rum, kan vara bra att ha någon att diskutera med. Måste komma överens med den andra vad man planerar.

Kan t.ex. göra så att åk 1 och åk 2 samarbetar i de praktiska ämnena. Goda förutsättningar då den ena gruppen har få elever.

Resurslärare möjliggör delningar. Kan dela modersmål enligt läskunskaper. De är många elever som främjas av att få jobba i en liten grupp.

Samarbete går lätt i ett litet kollegium.

# data[].attributes.body
Positiva vibbar i klassen - hur gör jag för att piffa upp stämningen?

Lappar med vänlig hälsning till varandra
Uppmuntrande kommentarer
Läraren själv kommer ihåg att vara positiv
Materialpaketet - Se det goda (använda under hela året, inte bara en liten stund en gång i halvåret.)
Hur kommer jag ifrån att några sura sprider sin negativa attityd i klassen.
Ge elever som surrar runt i klassen vettiga uppgifter istället för att bestraffa.
Inse sina egna gränser som lärare - ta kontakt med andra instanser för mera hjälp.
Försöka att uppmärksamma samtliga elever
Tid, tid, tid... Varifrån får vi mera?
Vi behöver ta hand om oss själva. Vi ska sova, vara lediga, tänka annat än jobb. Planera fiffigt och långsiktigt för att orka bättre själv.

# data[].attributes.body
Positiva vibbar i klassen - hur gör jag för att piffa upp stämningen?

Lappar med vänlig hälsning till varandra
Uppmuntrande kommentarer
Läraren själv kommer ihåg att vara positiv
Materialpaketet - Se det goda (använda under hela året, inte bara en liten stund en gång i halvåret.)
Hur kommer jag ifrån att några sura sprider sin negativa attityd i klassen.
Ge elever som surrar runt i klassen vettiga uppgifter istället för att bestraffa.
Inse sina egna gränser som lärare - ta kontakt med andra instanser för mera hjälp.
Försöka att uppmärksamma samtliga elever
Tid, tid, tid... Varifrån får vi mera?
Vi behöver ta hand om oss själva. Vi ska sova, vara lediga, tänka annat än jobb. Planera fiffigt och långsiktigt för att orka bättre själv.

# data[].attributes.body
I mitten skriver man "Jag är tacksam för" och på varje finger en reflektion:
1) en fråga
2) Vad lyckades jag med?
3) Vad lyckades jag inte med?
4) Vad har jag lärt mig?
Handen kan man rita i läxhäftet.
Vad är det att man har lärt sig någonting nytt är utmanande för 3or, viktigt att öva på det.
Läraren går runt i klassen och skriver snabba kommentarer.

# data[].attributes.body
Man kan vara flera vuxna i gruppen, man kan lättare dela upp i mindre grupper. Staden och Finland påväg mot detta. Tanken att man inte endast planerar tillsammans.

Kan finnas en nackdel med brist på utrymmen. Kan finnas skärmar eller glasväggar så det finns möjlighet att dela upp gruppen lättare.

Gemensam undervisningsmiljö varifrån man kan sen gå ut till andra mindre utrymmen (Finlands målsättning vid renoveringar med mera.)

Nackdel eventuellt med människokemi med kollegan man samundervisar med.

Överenskommelser angående arbetsfördelningen väldigt viktigt.

# data[].attributes.body
Är det något fel på mig om jag inte kan lämna skolrelaterade känslor och tankar i skolan? Hur ska man orka med jobbet om man går och funderar på eleverna på fritiden?

Den vuxna måste kunna ge uttryck för olika känsor för att kunna vara en rollmodell för eleverna. För att eleverna också ska lära sig att berätta hur den känner sig i stället för att reagera aggressivt.

# data[].attributes.headline
Portfoliopedagogiken VÄCKER KÄNSLOR hos lärare

# data[].attributes.subject
Portfoliopedagogiken VÄCKER KÄNSLOR hos lärare

# data[].attributes.body
Kan vi träffas någon gång och berätta hur vi gör? Var och en gör på sitt sätt.

- Teams
- Power Point
- Google Sights
- Google Classroom

Har någonting över huvudtaget förändrats? Är det samma pedagogik men i en annan, digital form?

Matteboken är också en portfolio!

I moddahäftet kan du också se utvecklingen.

Ämnesvisa portfolier?
En visningsportfolio?
Google Sights är som en blogg. Rekommenderas av Drumsö!

Enhetlighet mellan skolorna?

Det är svårt att hålla reda på elevens arbeten på Google Drive. Läsårsvisa arbeten måste ordnas i en mapp.

En fräsch blickvinkel:
Ett ämne, ett projekt, en portfolio. En helhet är en portfolio och det räcker med den, behöver inte omfatta hela läsåret.

# data[].attributes.headline
Vi diskuterar svårigheten i att dokumentera mångsidiga kompetenser summativt för nior, sett till slutbedömningen.

# data[].attributes.subject
Vi diskuterar svårigheten i att dokumentera mångsidiga kompetenser summativt för nior, sett till slutbedömningen.

# data[].attributes.body
Roddig diskussion som inte tangerar de givna rubrikerna. Ordförande har svårt att plocka ut kommentarer/punkter ur diskussionen.

# data[].attributes.body
Book creator är ett bra redskap där eleverna kan spara material och t.ex. läsa in. I åk 2 börjar eleverna använda Power Point.
Hur ska eleverna få tillgång till det som eleverna gjort digitalt i skolan?
Onenote är ett annat redskap.
I de lägre årskurserna kan det vara utmanande att överhuvudtaget logga in på datorn.
En visningsportfolio på Onenote synliggör arbetet. Det går bra att telefonen eller använda skolans Ipaddar.

Google Drive. Clasnotebook (alla ämnen har sin egen sida, eleverna arbetar med samma konto från en årskurs till en annan).

Det digitala är tidskrävande.

Föräldrar vill också se det fysiska: penna och papper.

I östra distriktet blev det bestämt att skolorna ska använda Teams.

Bedömning: tillämpar skolorna i Hfors olika bedömningsmatriser?
Vid summativtprov kan det finnas med en balk där eleverna se vad resultat motsvarar i betyget. (uppnått målet, uppnåttmålet väl).  Ett bedömningssystem för åk. 2 efterlyses. Mera heltäckande och att vi kan samköra bedömning. Vårdnadshavarna kan hänvisas till den heltäckande matrisen.

Mia Skog är utvecklingspedagog i Raseborg. Kunde vi kontakta henne?

# data[].attributes.body
Viss kritik gentemot bedömningsmodellen, bl.a. Föräldrarnas rätt att ifrågasätta (?)

# data[].attributes.body
Ska man välja portfolioplattform från elevens synvinkel så ska man välja Google Classroom. Lättare att hantera och mer visuell än OneNote och andra o365 appar.

Google presentationer har inte samma funktioner som powerpoint och det har elever reagerat på.

Googles appar lätta att hantera även via telefoner.

Helsingfors stad borde ha satsat mera på Chromebooks istället för att ta in flera olika märkes datorer. I Nordsjö har 4-6 egna datorer i klassrummet där eleverna vet vilken dator de ska använda för att underlätta inloggningen. De behöver inte ens logga ut varje dag.

Mer datorer och datorskåp till skolorna!

Som lärare kan man själv växla mellan vilken digital plattform man hanterar med eleverna (Google, o365...)

# data[].attributes.body
* Obalans: om lärarna inte är jämlika i sin roll kan arbetsbördan bli mycket tung för den ena
* Wilma-meddelanden --> ibland skriver man samtidigt till föräldrarna utan att veta att den andra skrivit
* Om kemierna inte möts kan det blir utmanande

# data[].attributes.body
Det är oklart för lärarna vad som är  målen som eleven ska uppnå i de olika ämnen och hur man ska utföra bedömningen.

T. ex. summativa prov berättar inte allt om elevens inlärning enligt läroplanen.

Det önskas att lärare kan dela med sig konkreta mallar som stöder oss med bedömningen.
T.ex. Nybb-modellen i Kyrkslätt: elevens kompetenser som kort som eleven hänger upp i ett träd. Den kompetensen som bör tränas hängs upp i ett moln. :)

Enhetlighet mellan kommunerna och tydliga mallar "uppifrån" saknas.

Man kan tolka den nationella läroplanen på så många sätt. Tydligare ramar och kunskapsmål saknas på nationell plan. Vissa saker skulle vara viktiga att komma uppifrån tydliga och klara.

Eller på lokal nivå: Digitalt delade enheter där lärare kan dela material och utnyttja det material, de mallar och idéer som redan skapats. Då behöver inte var och en göra samma arbete på nytt. T.ex. informationen från pilotsskolor når inte fram till andra skolor, alla gör sina egna försök.

# data[].attributes.body
* Det skulle behövas planeringstid + resurser från arbetsgivarens sida

* det borde läggas in planeringstimmar i schemat för samplanering, annars minskar motivationen samt förutsättningarna för att samundervisningen kommer att lyckas

* det finns en massa potential, men kan bli en negativ upplevelse för speciellt små barn ifall lärarna inte känner sig bekväma ---> man ska inte tvinga lärare till samundervisning

# data[].attributes.body
ta elevernas önskemål i beaktande vad gäller projekt och arbetssätt

ta hand om sitt eget välmående för att kunna vara positiv i skolan

se styrkorna och det goda i varje elev, inte alltid bara tänka på det som kan förbättras/det svaga → ibland kan det vara utmanande och alltid orkar man inte, därför är det viktigt att ta hand om sitt eget välmående

viktigt att läraren ser eleverna

lära känna eleverna - ganska lätt i språk (synnerligt engelska) då man kan prata om olika ämnen/teman under timmarna och koppla det till undervisningen

Börja varje timme med musik - en bra start på lektionen

# data[].attributes.headline
Vi diskuterar portfolio och hur man kan göra portfolio i våra ämnen.

# data[].attributes.subject
Vi diskuterar portfolio och hur man kan göra portfolio i våra ämnen.

# data[].attributes.body
Vara närvarande, visa känslor & empati --> behandla eleven som en medmänniska

tystnadsplikten ställer till besvär ibland när man inte alltid vet vad som ligger bakom, ibland kan det vara svårt att sätta in sig i en annans situation

eleven har inte heller alltid förmågan att tala om sina egna känslor

# data[].attributes.body
Ännu ovanligt i de högre klasserna, men det finns ett behov

Kan underlätta undervisningen av stora grupper

Blandade grupper i främmande språk → elever som inte borde vara i samma grupp är en utmaning

# data[].attributes.headline
Vi skrev ett skilt protokoll som finns som bilaga

# data[].attributes.subject
Vi skrev ett skilt protokoll som finns som bilaga

# data[].attributes.body
40 elever  – två lärare, läsning i tre olika grupper, spec.läraren har en grupp. Samma går att göra med ämnet matematik.

Ämneslärare och spec.lärare delar på en lektion med en klass. Halva klassen har studieteknik och andra halva läsförståelse, byte av grupp vid halva tiden.

Parallella klasser - gemensam planering men genomförandet sker individuellt.

# data[].attributes.body
Positiv feedback 1:5 (det behövs fem positiva kommentarer för att lyfta upp en negativ sådan)

Positiva tankar vidgar
Mindset statiskt -> dynamiskt
Bok: "Se det goda" Malmivaara
caroline Leaf, hjärnforskare - hjärnverksamheten kan man förändra
Bucket filling