# data[].attributes.body
El segle XV és considerat el Segle d'Or de la literatura catalana, és a dir, el segle de màxima esplandor.
Hi destaquen els autors:  Jordi de Sant Jordi, Ausiàs March, Janot Martorell, Jaume Roig i Joan Roís de Corella.  La majoria d'escripors son valencians.

1410: mor el rei Martí l'humà sense descendència i es decideix en el compromís de Casp de 1410 que entri a la corona el primer rei d'una dinastia castellana, Ferran I, dels Tastàmara.  A partir d'aquest moment el castellà, comença a introduir-se a la cort i s'inicia el procès de castellanització progresiva de l'aristocràcia i la burgesia que culminarà el segle XVI.

Durant el segle XVI i XVII: producció literària en català es ressentí tant que la qualitat com en la quantitat de les obres.

Amb la invenció de la empremta, a les acaballes del segle XV, comença el període històric de l'edat Moderna, que engloba els segles XVI, XVII, XVIII.

# data[].attributes.body
Vida:

Va nèixer a finals del segle XV a València i es creu que va morir en 1424, quan rondava els 30 anys.
Va participar en diverses campanyes militars, amb altres escriptors de l'època, per conquerir les illes de Còrsega i Sardenya.
En unes d'aquestes campanyes, va ser empresonat per Francesco Sforza a Nàpols i va ser alliberat poc temps després.

Obra:

Tot i que va morir molt jove, i només se'n conserven 18 poemes, és considerat el poeta més important de la literatura catalana anterior a Ausiàs March.
Les seves poesies destaquen per el to sincer que te. Aquesta sinceritat és el resultat de plasmas situacions o sentiments viscuts per ell mateix, com és el cas d'un dels seus poemes mes celebrats "Personer"---- escrit arran del seu empresonament a Nàpols. Hi manifesta la profunda tristesa i solicitud que sent i demana al seu senyor, el rei Alfons el Magnànim, que l'alliberi.
"Els tramps":  explica que de tant contemplar la bellesa de la noia, li havia quedat gravada sota el front de manera que pot contemplar-la de dia i de nit. L'empremta és tant forta que, fins i tot quan serà mort, els que l'enterrin podran veure la noia a la cara d'ell.

# data[].attributes.body
Vida:

Va nèixer a Gandia l'any 1397 i va morir a València el 1459. Va ser falconer reial, cavaller i noble.

A partir de l'any 1425: va retirar-se de la vida militar i es dedicà a escriure les poesies que l'havien de converir en un dels poetes més importants d'Europa.

Obra:

CANTS D'AMOR: es manifesta l'amor concebut com a idea i com a passió. La identitat de la dama a qui canta el poeta esta amagada per un pseudònim.

CANTS DE MORT: es mostra el dolor per la pèrdua d'una persona estimada i també mostra la mort com a solució quan el poeta no se sent correspost per l'amor de la dama.

CANTS MORALS: Reflexiona sobre diferents sentiments qeu es donen en l'èsser humà des d'una perspectiva filosòfica.

CANT ESPIRITUAL: és una llarga oració en el poeta adreça a Déu en segona persona per demanar-li tenir més fé i de vegades també força.

POESIES DE CIRCUMSTÀNCIES: conjunt d'11 poemes de temàtica diversa.

# data[].attributes.headline
4. LA NOVELA CAVALLERESCA: CURIAL E GÜELFA:

# data[].attributes.subject
4. LA NOVELA CAVALLERESCA: CURIAL E GÜELFA:

# data[].attributes.body
La tradició  es va iniciar al segle XII a França amb unes narracions inspirades en les llegendes del rei Artús i el cavallers de la Taula Rodona , amb el que van sortir el “llibres de cavalleria” escrites en prosa.

Apart de aquestes narracions apareixen a mitjans del segle XV apareixen les “novel·les cavalleresques” les quals eren molt realistes.

CURIAL E GÜELFA: (1435-1462) és una novel·la d'autor desconegut que narra la història d'un  jove de procedèndia humil, que gràcies a una dama jove i víuda que se n'enamora.

# data[].attributes.headline
5. LA NOVEL·LA CAVALLERESCA: JANOT MARTORELL

# data[].attributes.subject
5. LA NOVEL·LA CAVALLERESCA: JANOT MARTORELL

# data[].attributes.body
Vida:

Va néixer a Ganadia entre els anys 1413 i 1415 i va morir a València. Es autor de la novel·la " Tirant lo blanc".

Era cavaller noble que, com el seu cunyat Ausiàs March i altres escriptors del moment, va participar en campanyes militars del rei Alfons el Magnànim a Itàlia. Jove amant de les aventures afers d'honor cavalleresc i expedicions i va viatjar per diverses corts d'Europa. Els viatges farcits d'empreses cavalleresques li servien de guia quan feia viatjar el seu heroi per participar en tornejos i expedicions en aquestes terres.

Obra:

"Tirant lo blanc" narra les aventures del jove Tirant, després de participar en un torneig a Anglaterra i ser nominat cavaller i es cap a l'exèrcit de l'emperador grec gràcies a les seves habilitats comes estatge militar.

Paral·lelament a les accions militars que es narren en tot el llibre, troben un ampli ventall de relacions amoroses. Aquestes relacions, impregnades de sensualitat i erotisme, aporten semblança a l'obra.

Quan Tirant aconsegueix triomfar en els dos aspectes principals de la seva vida, casar-se amb la princesa carmesia i esdevenir com a emperador.

Miquel de Cervantes a través dels personatges Don Quijote va dir "Tirant lo Blanc, millor llibre del mon.

Les escenes amoroses són una de les característiques de "Tirant lo Blanc"

# data[].attributes.headline
7. LA LITERATURA POPULAR EN ELS SEGLES XVI i XVII.

# data[].attributes.subject
7. LA LITERATURA POPULAR EN ELS SEGLES XVI i XVII.

# data[].attributes.body
Conservem una abunadant producció literàriade caràcter  popular que pertany a aquests segle.
Les classes populars, que no coneixen el castellà ni sabien llegir ni escriure, s'apareixen de memòria les lletres de les cançons o de les rondalles i les transmetien oralment de generació en generació. És una producció que es manifesta a través d'una gran varietat de gèneres poètics:

1.  GOIG: cants dedicats a sants o verges venerats a les parròquies. Ens han arribat impresos.

2. NADALES: Són també cancçons religioses, d'origen medieval, que tracten temes relacionats amb el neixemen de Jesucrist.

3. CANÇONS DE PANDERO: reben aquest nom perequè el cant era acompanyat de la percussió d'un pandero.

4. CORRANDOS: tracten temes amorosos, de treball, de bressol, etc. Adopten l'estructura de quatre versus de set síl·labes.

5. ROMANÇOS: van ser el gènere més conreat. Cal destacar els que es dediquen a bandolers.

# data[].attributes.headline
6. LA LITERATURA CULTA DELS SEGLES XVI i XVII.

# data[].attributes.subject
6. LA LITERATURA CULTA DELS SEGLES XVI i XVII.

# data[].attributes.body
La literatura culta dels segles XVI i XVII va seguir els corrents estètics de l'època: Renaixement i Barroc.

EL RENAIXAMENT: Abraça el període que va des del darrer terç del segle XV fins l'inici de la segona meitat del segle XVI. Això es caracteritza per la valoració de la persona per sobre de tot i per redescobrir la cultura clàssica.

EL BARROC: Es el moviment del segle XVII. Les actituds, els temes i l'estil del sautors, són un desengany dels polítics, religiosos i morals. Temes com la brevetat de la vida, l'obsessió pel pas del temps i la lluita constant contra un ordre que desapareix són tractats amb un estil artificiós i exagerat.

Els "col·loquis de la insigne ciutat de Tortosa" és una obra escrita per Cris D'Espuig l'any 1557, però no va ser publicada fins els segles XIX. És manifesten posicions contrastades sobre la política, la societat i l'església del seu temps.

PERE SERAFÍ

Va ser poeta i pintor conegut amb el renom de " lo grec". Se'n descobreix la data de naixement i es va morir per voltant de 1566. La seva poesia presenta punts de contacte amb els trobadors i amb Ausiàs March.

Va utilitzar formes poètiques pròpies del renaixement, com el sonet, en un dels quals cita com a poetes de capçalera alguns clàssics grecs i llatins.

FRANCESC VICENT GARCIA

Conegut amb el nom de Vallfogona, va néixer a Tortosa entre els anys 1579 i 1582 i va morir a Vallfogona el 2 novembre i de 1623.

Va tractar tan els temes típics de l'estètica barroca ( desengany, pas dels temps, soledat, mort,...) de to greu i seriós.