# data[].attributes.body
Tulevaisuuden suurimpina megatrendeinä näkisin sähköisten palveluiden laajentumisen, joka on tällä hetkellä vielä mielestäni julkisten palveluiden osalta lapsenkengissä ainakin täällä Helsingissä. Palveluiden sähköistymisestä puhutaan paljon, mutta kehitys on hyvin hidasta. Esim. hammashoitoon ei voi varata netissä aikaa, ja suurin osa terveydenhuollon ajanvarauksista toimii niin, että sinne on soitettava puhelimella.

Tulevaisuudessa varmasti kaikenlainen mittaaminen älylaitteilla tulee entisestään lisääntymään. Tässä on omat hyötynsä ja haittansa - onko perusterveen ihmisen pakko mitata kaikkia arvojaan ja onko se terveyttä edistävää?

Terveydenhoidon ammattilaiset eivät enää tulevaisuudessa pärjää työssään, jos heillä ei ole taitoja käyttää mediaa ja sähköisiä viestintäkanavia. Varsinkaan suuhygienistilla teknologiakielteisyys ei ole kovin hyvä ominaisuus ammatin harjoittamisen kannalta, laitteet ovat niin suuri osa työtä.

# data[].attributes.body
Olin jo tälle kurssille osallistuessani valmiiksi mielestäni melko tiedostava ja ajan hermolla asioissa, mutta paljon tuli uuttakin ja nyt somessa ja uutisvälineissä olevia terveysuutisia tulee katsottua entistä tarkemmin ja kriittisemmällä silmällä.

Erityisesti  tuli pohdittua omaa vastuuta ja roolia terveyden edistäjänä liittyen ajatusjohtajuuteen, sekä tapaa miten itse esiintyy somessa.
Lisäksi terveyden edistämisen teoriat ovat hahmottuneet paremmin ja tulleet lähemmäksi käytäntöä.

Erilaisten terveydenedistämiskampanjoiden, sähköisten sovellusten sekä terveysmateriaalin määrä somessa on valtava, ja mielestäni olen hyvin saanut nyt niitä skannattua ja olen perillä siitä, mitkä niistä tällä hetkellä ovat ajankohtaisia.

# data[].attributes.body
Olin yllättynyt siitä, miten paljon kampanjoita nyt  on meneillään tai on juuri ollut käynnissä. Voiko tällaisesta määrästä jo tulla ähky, meneekö viesti parhaalla mahdollisella tavalla perille jos kampanjoita on näin paljon?

Harmi, että terveyden edistämisen teorioita on käyty niin suppeasti läpi koulutuksen aikana. Moni niistä on jäänyt etäiseksi ja huonosti ymmärretyksi, vaikka ne olisivat tärkeitä asioita oppia.

Potilaiden ja asiakkaiden terveyshuuhaa-käsitysten oikomisen tulee olla pitkäjänteinen prosessi, yhdellä kerralla tuskin saa viestiä perille. Tässäkin asiassa pitkäkestoiset potilaskontaktit ovat tärkeitä.

Välillä tuntuu voimattomalta, kun ihmiset viettävät niin paljon aikaa somen "kaikukammioissa" joissa samanmielisten kokemukset menevät tutkitun tiedon ja faktojen yli.

# data[].attributes.body
Ihan huippu! Tämän avulla on tullut nukahdettua monena iltana hyvin. Voisin suositella muillekin.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/channel/UCkvSPDv3SP8dFg-QWypfT3Q
Tämä oli hieno löytö, voisin suositella tätä kaikille joita kiinnostaa hammashoito ja vaikka potilaille :)

# data[].attributes.attachment_link.description
Hammaslääkäri Ville-Pekka Paalasmaa toimii Vantaan Myyrmäessä ryhmävastaanotolla HammasOskari Oy, Liesikuja 4A, 2.krs., jonka omistaa liikekumppaninsa kanssa...

# data[].attributes.body
Media vaikuttaa todella paljon ihmisten terveyskäyttäytymiseen, erityisesti julkisuuden henkilöiden kannanotot ja mainostus sekä raflaavat klikkiotsikot

Somessa on nuorille ja muillekin paljon hyviäkin puolia ja mahdollisuus löytää samanhenkisiä ihmisiä - aina ei kannata keskittyä uhkiin

Jos vastaanotolle tulee "kaiken googlannut" potilas, hän saattaa hyvin olla myös oikeassa ja antaa tärkeitä vinkkejä vaivan selvittämiseen - kunnioittava dialogi

Huomaan, että käytän todella vähän blogipalveluita ja Youtubesta seuraamani sisältö on varsin suppeaa

Antidootti-portaali on todella hyvä palvelu, kun tietää että kaikki blogit ovat luotettavien asiantuntijoiden kirjoittamia ja mielenkiintoisia

# data[].attributes.body
Olen huomannut olevani melko ennakkoluuloton kaikkien terveystrendien suhteen, joista ei ole terveydellistä haittaa ja osaa voisin jopa itse kokeilla

Ehdottomasti vastustan sitä, että ihmisiä höynäytetään tai rahastetaan ratsastamalla olemattomilla terveysväittämillä

Tällä kurssilla on todella paljon tullut heitettyä musta tuntuu-osaston kommentteja, kurssin omakohtaisuus ja pohtivuus yllätti

Huomaan, että minulla on aika paljon kokemusta somesta ja osaan kertoa erilaisia näkökulmia nykyaikaan

# data[].attributes.body
Dentistry subreddit oli todella mielenkiintoinen uusi juttu, vaikka Reddit itsessään on tuttu alusta.

Ajatusjohtajuus käsitteenä oli uutta, oma asiantuntijuus vielä kehittyy.

Onko bloggaus todella näin tylsää kuin muistelinkin? Viimeisen päälle kiillotettuja kuvia ja maksettuja tuotteita vaahtokarkkimaassa.

Sleepy -podcast. Ihan huippu! Tämän avulla on tullut nukahdettua monena iltana hyvin. Voisin suositella muillekin.

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/hyvinvointi/art-2000006190314.html

https://someco.fi/blogi/sosiaalinen-media-suomessa-2018/#88959341

https://www.marmai.fi/uutiset/dentsun-tutkimus-paljastaa-hurjan-muutoksen-suomalaisten-sosiaalisen-median-kaytossa-se-on-ihan-jarkyttava-maara/4622bc33-ba32-36be-a13e-cd48ed312ba6
https://blogit.ts.fi/terveys-tiede/maria-nordinin-palaute-kritiikkiini/?fbclid=IwAR0snMe5yO9-gNwCADBeo3QUHOpq1Qv5hI6HSfLUISI7F0gDXVFiadgsk00

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ruokarytmitys ja 18 tunnin pätkäpaasto voivat auttaa painonhallinnassa ja laihtumisessa, kertoo uusi yhdysvaltalaistutkimus. Pätkäpaasto ei välttämättä polta enemmän rasvaa, mutta se voi vähentää ruokahalua, kertoo lihavuuden tutkimukseen keskittyneen The Obecity Societyn uusi tutkimus, joka julkaistiin Obesity-lehdessä.

Pätkäpaastolla tarkoitetaan lyhytaikaista ruokailusta pidättäytymistä säännöllisesti tiettyinä kellonaikoina tai viikonpäivinä.

Kyseessä on lehden mukaan ensimmäinen tutkimus, jossa aterioiden rytmittämisen vaikutuksia aineenvaihduntaan sekä rasvan ja hiilihydraattien palamiseen mitattiin. Tutkijat käyttivät siihen erityistä hengityshuonetta.

Johtopäätös oli, että ruokarytmitys, jota tutkijat kutsuivat "ruokailun sopeuttamiseksi elimistön vuorokausirytmiin", saattaa hillitä ruokahalua ja parantaa aineenvaihduntaa. Se näyttäisi heidän mukaansa myös lisäävän rasvan palamista. Tutkijat korostavat, että tulokset ovat vasta alustavia.

Professori Kirsi Pietiläinen Helsingin yliopiston lihavuustutkimusyksiköstä ei ole lainkaan varma siitä, onko pätkäpaastosta tai ruokarytmeistä todellista apua. "Kaiken kaikkiaan en ole minkäänlaisten pätkäpaastojen kannalla", hän summaa.

Pietiläisen mukaan tutkimustieto pätkäpaaston ja ruokarytmityksen hyödyistä on edelleen hajanaista.

"Jotkut tutkimukset puoltavat pätkäpaastoa, mutta toisten mukaan ruokailun rytmillä ei ole mitään merkitystä, jos syö saman määrän ruokaa tietyn ajanjakson aikana", Pietiläinen sanoo.

Hänen mukaansa pätkäpaastossa on myös riskejä.

"Jos ihmisellä on taipumusta syömishäiriöihin tai kehon tarkkailuun, pätkäpaasto voi viedä hänet väärälle uralle. Se voi johtaa ylikontrolliin ja itsensä kurittamiseen, joka on syömishäiriöisen käyttäytymisen ydin."

Toisaalta Pietiläisen havaintojen mukaan pätkäpaasto ei kaikilla suinkaan hillitse ruokahalua, vaan johtaa liialliseen tankkaamiseen ennen paastoa ja sen jälkeen.

Pietiläinen suositteleekin kaikille "tylsäksi kuvailtua, tavallista, terveellistä ja säännöllistä päivittäistä ruokailua. Se on paljon parempi lähtökohta terveeseen painonhallintaan kuin säännöt, määräykset ja vippaskonstit", hän sanoo.

The Obesity Societyn tutkimus tehtiin vuosina 2014-2016. Siihen osallistui 11 miestä ja naista, jotka olivat 20-45-vuotiaita ja painoivat 68-100 kiloa. Heidän painoindeksinsä oli 25-35, eli he olivat joko lievästi tai merkittävästi ylipainoisia.

Koehenkilöt kokeilivat kahta erilaista ruokarytmiä satunnaisessa järjestyksessä. Kummassakin syötiin yhtä suuri määrä samantyyppistä ruokaa.

Ensimmäisessä mallissa koehenkilö söi kolme kertaa 12 tunnin aikana siten, että aamiainen oli kello 8 ja päivällinen kello 20. Syömättä oltiin 12 tuntia vuorokaudessa.

Toinen malli oli niin sanottu eTRF-rytmi (Early Time-Restricted Feeding), jossa syödään kolme ateriaa kuuden tunnin aikana niin, että aamiainen oli kello 8 ja päivällinen kello 14. Syömättä oltiin 18 tuntia vuorokaudessa.

Osallistujat noudattivat kumpaakin mallia yhtäjaksoisesti neljän päivän ajan. Heidän ruokahaluaan ja nälkähormoniensa määrää mitattiin aamuin illoin. Neljäntenä päivänä tutkijat mittasivat hengityshuoneessa, paljonko kaloreita, hiilihydraatteja, rasvaa ja proteiinia tutkittavat olivat polttaneet.

Tutkijat havaitsivat, että eTRF-rytmi ei merkittävästi vaikuttanut kalorien palamiseen. Se kuitenkin vähensi nälkähormoni greliinin määrää ja lisäsi jonkin verran rasvan palamista.

Pietiläinen huomauttaa, että neljän päivän testausaika on liian lyhyt aika oleellisten painonmuutosten tai aineenvaihdunnan muutosten toteamiseen.
Voiko pätkäpaastosta sitten olla hyötyä?
"On selvää, jos joku kokee oma syömisenä karkaavan käsistä, ruokailun säätelystä voi olla hyötyä", Pietiläinen sanoo.

Säätely voi olla tarpeen, koska elämme Pietiläisen mukaan "laidunkulttuurissa, jossa ruokaa on tarjolla koko ajan ja sitä suorastaan tuputetaan".

Sitä paitsi jatkuva napostelu voi olla haitallista aineenvaihdunnalle.

"Keho tarvitsee lepoa. Ruoka-aikojen pitäisi olla säännöllisiä ja niiden välissä tulisi olla oikeita taukoja."

Pietiläinen suosittelee ruokailun väliin vähintään neljän tunnin taukoa ja lisäksi yön yli kestävää 10 tai 12 tunnin paastoa.

Suomessakin on yleistynyt trendiksi asti 5 + 2 -pätkäpaasto, jossa viiden päivän ajan normaalisti ja sitten kahden päivän ajan hyvin niukasti, esimerkiksi 500 kilokalorin verran.

"Olen kuullut tästä hyviä ja huonoja kokemuksia", Pietiläinen sanoo.

Osa on kokenut hyvänä rajoittaa syömistä kahtena viikonpäivänä, tavallisesti torstaina ja sunnuntaina tai maanantaina ja torstaina.

Osalla kokemukset ovat kuitenkin huonoja. "He ryhtyvät automaattisesti tankkaamaan ennen paastopäivää ja sen jälkeen ruokaa ahmitaan taas kaksin käsin", Pietiläinen kertoo.

"Selvää onhänen mukaansa se, että 500 kaloria vuorokaudessa ei riitä täyttämään täysipainoisesti vitamiinien ja proteiinin tarvetta.

"Näinä päivinä ihminen jää vajaaravituksi. Jos sitten muina päivinä syödään hiilihydraatteja ja rasvaa yli tarpeen, heilutaan ääripäästä toiseen. Se ei ole hyväksi."

# data[].attributes.attachment_link.title
Pätkäpaasto vähentää ruokahalua, todettiin yhdysvaltalaistutkimuksessa - Suomalaisprofessori tyrmää tulokset ja pitää muita keinoja paljon parempina

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruokarytmitys ja 18 tunnin pätkäpaasto voivat auttaa painonhallinnassa ja laihtumisessa, kertoo uusi yhdysvaltalaistutkimus. Pätkäpaasto ei välttämättä polta enemmän rasvaa, mutta se voi vähentää ruokahalua, kertoo lihavuuden tutkimukseen keskittyneen The Obecity Societyn uusi tutkimus, joka julkaistiin Obesity-lehdessä. Pätkäpaastolla tarkoitetaan lyhytaikaista ruokailusta pidättäytymistä säännöllisesti tiettyinä kellonaikoina tai viikonpäivinä.