# data[].attributes.body
Globalhistorien beskæftiger sig med det store billede af historien. Det er historie, som ser ud over de enkelte nationers grænser, og hvor de store bølger, som går på tværs af nationer og verdensdele, undersøges. Man afholder sig bevidst fra, og vælger i stedet at problematisere, et europæisk perspektiv for at give mere fokus på et bredt billede af verdenshistorien. I globalhistorien ser man på, hvordan tendenser udvikler sig forskelligt eller ens og afhængigt eller uafhængigt af hinanden på forskellige steder i verden.

# data[].attributes.body
Globalhistorie er, historien sat ind i et globalt perspektiv. Det skal ikke forstås som, at det er hele verdens historie. Derimod er det en forskning ind i fænomener med en transnational indflydelse. Globalhistorien har i sær været påvirket af opgøret med det eurocentriske (nationalistiske) verdens- og historiesyn. Hvilket især har gjort det relevant i forbindelse med studier af verden efter opdagelsen af amerika, da verden udvikles i en globaliseret retning.

# data[].attributes.body
Globalhistorie er et form for historiesyn, der ikke binder sig til en bestem nation, region eller religion. Globalhistorie vil specielt gerne gøre på med det eurocentriske historie- og verdenssyn.

Globalhistorien koncentrere sig om verdenshistorien i et makroperspektiv, og ikke kun verdenshistoriens indvirkning på en bestemt nation. Det er ikke kun Europa der påvirker Orienten, men også Orienten og dennes verdens/historiesyn der påvirker Europas udvikling. Man ser altså også verdenshistorien fra Orients perspektiv

# data[].attributes.body
Globalhistorie er hvordan man ser mikrohistorien i et makroperspektiv. Alle lande har forskellige opfattelser af historien; globalhistorien må kunne redegøre for historien i et bredt perspektiv, hvilket kræver at man forholder sig til de nationale aspekter. Man har måtte forstå hvordan enkelte lande har opfattet historien, for at kunne mestre hvordan man bedst muligt har kunne forstå hinanden.

# data[].attributes.body
Når man taler om globalhistorie så omhandler det generelt set hele verden. Dog er det ikke ensbetydende med at man altid snakker om hele verdenen på en gang. Derimod kan man tale om globalhistorie i et fx mere nationalt perspektiv. Man kan snakke om hvordan historien med slavehandel er en global historie, men også postkolonial historie eller en mere national historie. Fx slavehandlen i de Vestindiske øer vedrører globalt men også nationalt.

# data[].attributes.body
Globalhistorie kan forstås som en moderne historiografisk position, til undersøgelse af historisk udvikling. Begrebet kan benyttes til at diskutere det historisk rum og er dermed et opgør med tidligere histiografisk positioner som nationalhistorien og den euro-centriske historie. Formålet er at beskrive historien transnationale perspektiv, hvori man undersøger historien på tværs af landegrænser.

# data[].attributes.body
Globalhistorie er en makrohistorisk tilgang til verdenshistorien. Hensigten med globalhistorie er at løfte sig fra nationalhistorien og reflektere over globaliseringens sammenfletning af verden. Postkolonialismen har skabt en interesse for det globale og en afstandstagen til den hidtil eurocentriske historieskrivning. Globalhistorie ønsker at undersøge problemstillinger ud fra et internationalt plan og hæve sig over nationale og regionale perspektiver.

# data[].attributes.body
Det er en historie, som søger at skrive sig ud af tidligere tiders historieskrivnings eurocentriske perspektiver, og søger at belyse strømninger i menneskehedens historie, som en forklaring på hvorfor og hvordan forskellige kulturer og nationer tager sig ud i et historisk perspektiv i dag. En form for fælles historie uden påvirkning fra nogen som helst stat, land, folk osv.

# data[].attributes.body
Globalhistorie er et fænomen der er opstået efter verdenssamfundet og verdensøkonomien, er blevet mere globaliseret, altså mere afhængende af nationer og kulturer på tværs af landegrænser og kontinenter.  Det kan også beskrives som en undersøgelse af hvordan forskellige samfund interagere med hinanden, med hensyn til økonomi- handel og politik.
Det er derfor ikke længere fyldestgørende nok, kun at kigge på et enkelt lands historie.  Derfor kan det også ses som en mere inkluderende skole af historie, der agter at fokusere i højere grad på folkegrupper og nationer, der ikke nødvendigvis har været i stand til at skrive deres egen historie.