# data[].attributes.body
מוזמנים לבדוק גם מהם תפקידי המגדר ומהי זהות מגדרית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מִגְדָּר (ב אנגלית: Gender, גֶ'נְדֶּר) הוא מונח ב מדעי החברה המתייחס להבחנות בין ה גבר ל אישה שהן תלויות חברה ו תרבות. זהו למעשה התרגום הפסיכולוגי חברתי-תרבותי למונח זוויג (sex) לתיאור ה נקבה או ה זכר, על-פי מאפיינים פיזיולוגיים ו אנטומיים (כגון כרומוזומים ו איברי מין). בדרך כלל, מתפתחת זהות מגדרית אחת, הזהה לזהות המינית.

במשמעותו המקורית המונח מגדר הוא תרגום חברתי - תרבותי של המין הביולוגי, המגדיר כיצד צפויים נשים וגברים להתנהג ולהראות בכל חברה נתונה. בהתאם לכך, נשים צפויות להתנהג על פי קודים חברתיים ולהיות נשיות בהתאם ל סטריאוטיפים ומאפיינים מקובלים של נשיות, וגברים - להתנהג על פי קודים חברתיים ולהיות "גבריים" בהתאם לסטריאוטיפים ומאפיינים של גבריות. למשל, נשים נתפסות בחברה כמזוהות עם המרחב הביתי ( בית, ילדים, משפחה) והגברים עם הספרה הציבורית ( עבודה, פוליטיקה, מסחר). בהתאם לכך נשים אמורות להיות מונעות מ רגש לעומת גברים שאמורים להיות מונעים מ היגיון.

הקטגוריות הדומיננטיות במגדר הן הקטגוריות ה נשיות וה גבריות הנתפסות כהפוכות ומשלימות זו את זו, ומקושרות עם שני סוגי מאפיינים, בהתאמה. מאפיינים נשיים (כלומר, מאפיינים המיוחסים יותר לנשים מלגברים) כוללים בעיקר עניין ברווחת הזולת: אכפתיות, ותרנות ונכונות לסייע, רגישות בין-אישית ואמפתיה, נעימות, חמימות ועדינות. מאפיינים גבריים (כלומר, מאפיינים המיוחסים יותר לגברים מלנשים) כוללים החלטיות, דומיננטיות, שאפתנות, ביטחון עצמי ו תחרותיות. פרט לתכונות אישיות, מאפיינים מגדריים מתבטאים גם במראה החיצוני, בסגנון ה לבוש, ועוד. קבוצות מאפיינים אלו הן היבטים של תפקידי מגדר. עם זאת, חשוב לזכור כי מאפיינים המיוחסים למגדר מסוים יותר מלאחר יכולים להשתנות בין חברה לחברה וגם ככל שהזמן מתקדם והתרבות האנושית מתפתחת.

מכאן שמאפייני מגדר אינם נובעים רק מהבדלים ביולוגיים בין שני המינים, אלא מבטאים גם כן את התפיסה ה תרבותית המתרגמת שוני ביולוגי לערכים הקובעים את המעמד החברתי של המינים בחברה. במערכת הפטריאכלית המערבית מציבה את הגבר בהיררכיה מעל האישה ומעל אנשים חורגים מגדרית. כך, התפיסה או הציפיות המגדריות מעצבות את תהליכי ה חיברות של נשים וגברים ומסייעות להתפתחות זהותם המגדרית.

בנוסף לכך, המונח 'מגדר' משמש לתיאור כל ההבדלים שבין גברים ונשים שאינם קשורים לתחום המיני ולכן מקובל כיום להשתמש בביטויים כגון ' רפואה מגדרית' ו' תזונה מגדרית'.

ערך מורחב - זהות מגדרית

ברוב המקרים לכל בן אדם מתפתחת זהות מגדרית עיקרית אחת; מן המחקר הפסיכולוגי[ עולה שלעיתים הזהות המגדרית שבנפשו של אדם שונה מזו שנתנו לו בלידה בהתאם למאפיני המין, ובמקרה כזה האדם עשוי לעבור לחיות כבן הקבוצה המגדרית התואמת את זהותו או לעבור תהליך קוסמטי וכימי של התאמה מגדרית; אנשים אלו מכונים טרנסג'נדרים, ואלו אשר בוחרים לבצע תהליך קוסמטי להתאמה מגדרית נקראים טראנסקסואלים. על פי מחקרים שונים 3% מאוכלוסיית העולם שייכים לקשת הטרנסג'נדרית[, אם כי כמות הטרנסג'נדרים תלויה גם בהגדרת המונח "טרנסג'נדריות", וייתכן שעם הגדרות מסוימות יגיעו חוקרים למסקנות שונות. קיימים מקרים בהם לאדם יש זהות מגדרית שאינה רק גבר או אישה; למשל, אדם שלעיתים מרגיש שהוא גבר ולעיתים מרגיש שהוא אישה (ג'נדרפלואיד), או אדם ביג'נדר הגדרות אלו אינן בערך קשורות למאפיינים פיזיולוגים אלא קשורות לאופן הפסיכולוגי והסוציולוגי שבהן נתפס מגדר.

עד ל שנות ה-60 של המאה ה-20, שימש הביטוי הלועזי ג'נדר (gender) בעיקר במשמעות של מין דקדוקי. ב מדעי החברה לא התקיימה ההבחנה בין מגדר (כפי שאנו מבינים את המונח כיום) לבין מין ביולוגי. המינוח המקובל במדעי החברה היה תפקידי מין, וציין את כלל ההבדלים החברתיים בין גברים לנשים. בהגדרה זו טמונה ההנחה כי מקורם של ההבדלים החברתיים בין גברים לבין נשים הוא בהבדלים הביולוגיים.

בשנות השישים החלו תאורטיקניות פמיניסטיות בעיצוב ההבחנה בין מין לבין מגדר. הן יצרו הפרדה בין המין, המוכתב ביולוגית, לבין מערכת ההגדרות והאבחנות התרבותיות, שאנו מייחסים להיות גבר או אישה. המילה העברית מגדר נוצרה בתחילת שנות ה-90 על ידי ורדה ביקוביצקי כ הלחם בין המילים מין וגדר.

להבחנה בין מין לבין מגדר חשיבות בשני מישורים. במישור המחקרי האנליטי, השימוש במושג המגדר נותן לחוקרים את הכלים לשאול מגוון של שאלות חדשות, בדבר מיקומם של הבדלים שונים בין נשים לגברים, נסיבות יצירתם והתפתחותם. במישור הפוליטי, יצירת ההבחנה בין המין למגדר ממקמת את מרבית ההבדלים בין גברים לנשים במישור החברתי ההיסטורי, ובכך מכירה בכך שהבדלים אלו ניתנים לשינוי על ידי פעולה פוליטית.

בשנות ה-90 חוקרי המגדר הצביעו שהגישה שקובעת שמין הוא נתון ביולגי מוחלט ומגדר הוא היחיד שמושפע מהסביבה גם היא מוטעית[. ב שיח הנפוץ מקובל לדבר על כך שההבדלים הביולוגיים יוצרים שתי קטגוריות מובחנות, שעל בסיסן נבנות ההבחנות החברתיות, והגישה החדשה מבקשת לערער את התפיסה הביולוגית ולהפוך גם את אבחנותיה, ואת האופן בו אנו מבינים את ההבדלים בין המינים, לתופעה היסטורית.

גישה זו אינה באה לערער על העובדות הפיזיות - המחזיקים בה יסכימו כי קיימים יצורים אנושיים רבים בעלי איברי רבייה זכריים או נקביים, אך יטענו כי מעובדה זו לא ניתן להסיק את קיומם של שני מינים מובחנים. תומכי גישה זו מצביעים על שתי נקודות לחיזוק טענתם:

ראשית, התפיסה של המינים הייתה שונה לאורך ההיסטוריה. תפיסת ההבדלים בין המינים בימי הביניים, לדוגמה, הייתה שונה מזו של ימינו. נשים וגברים לא נתפסו כשני מינים מובחנים אלא כשני קצוות של רצף.

משקל רב יש בתאוריה זו גם לתופעת האינטרסקסואליות. העובדה כי קיימים בני אדם בעלי מערכת ביולוגית שאינה זכרית או נקבית מעידה, לדעת תאורטיקניות מזרם הפמיניזם הפוסט-מודרני וחוקרי תאוריה קווירית, כי החלוקה הביולוגית, לכאורה, בין גברים לבין נשים אינה חלוקה דיכוטומית כפי שנהוג להציגה, וקיימים מקרים בהם המין הכרומוזומלי, הגונדי והאנטומי אינם תואמים[. ממקרים אלו מסיקים החוקרים כי קביעת הקטגוריה המגדרית אינה עניין ביולוגי-טכני אלא פעולה חברתית של מתן משמעות.

המונח עצמו קשור באופן מובהק בשלושה היבטים פסיכו-חברתיים: אישי-זהותי (Gender Identity, כלומר, זהות מגדרית), תפקודי-התנהגותי (Gender Role) - האם הפרט מתנהג כפי הראוי בתרבותו, לאנשים עם זהות מגדר מסוימת, והיבט חברתי-ייחוסי (Attributed Gender) - איזו זהות מגדרית מייחסים פרטים שונים בחברה לאותו אדם. הפסיכולוג ג'ון מאני הקדיש חשיבות רבה לשני ההיבטים הראשונים, הוא טבע את המונח "Gender identity-Role", כראוי לשימוש בהקשר לאנשים שיש הלימה, כביכול, בין זהותם המגדרית לבין התפקיד המגדרי שאותו הם חיים (יש להבחין בין "תפקיד מגדרי" לבין " תפקידי מגדר"). מונח זה אשר טבע מאני, משמש במחקר בהתייחסות לאנשים עם הלימה זו.

למונח "מגדר", מספר הקשרים משמעותיים ופרקטיים. למשל, ההקשר המשפטי - אשר יתבטא בסוגיות כגון שאלת השוויון החוקתי בין המינים, זכויות בן או בת מין מסוים בתחומי המשפחה והירושה, מעמדם המגדרי-ליגאלי של אינטרסקסואלים, טרנסג'נדרים, וטרנסקסואלים, ועוד; ההקשר הכלכלי-עסקי - המקיף נושאים כגון: הרגלי צריכה בקרב בני המינים, הקשר שבין שיווק ופרסום מגדרי לסטריאוטיפים מגדריים, הקשר תעסוקתי הנוגע למספרים כמותיים ויחסיים של מועסקים בתחומים מסוימים על פי שיוך מגזרי, הקשר תעסוקתי הנוגע לגובה המשכורות המשולמות בתפקידים מסוימים ובמקצועות שונים בהשוואה מגדרית, ועוד; הקשר אמנותי - זכריות ונקביות בקלאסיקה אמנותית, שיח מגדרי בקולנוע, השפעת סופרים ומשוררים לעומת סופרות ומשוררות, ועוד; הקשר חברתי-חינוכי - סביב תפישות לימוד שונות ומקצועות לימוד בחלוקה מגדרית, הדרה או מיזוגניות באירועי תרבות, ועוד.

הומוסקסואליות היא על פי הגדרה נטייה מינית. אבל מפני שהמגדר והנטייה המינית מקושרים מאוד ומשתתפים באופן פעיל בעיצוב התפיסתי בחברה אחד של השני יש חוקרים שטוענים[ שהומוסקסואלים ובמקרים מסוימים לסביות הם מגדר בפני עצמם (מכיוון שתפקידי המגדר, התרבות ובמקרים מסוימים זהותם נבדלים).

מבחינה לא פורמלית חוקרים מסוימים של תאוריות קוויריות טוענים כי קיימת הבנייה חברתית של הומוסקסואלים ולסביות כמגדר העומד בפני עצמו[. גם אם מבחינה פורמלית מגדר עוסק בקטגוריות חברתיות של גברים מול נשים, לא פורמלית הומוסקסואלים הם מגדר באופן שבו הם נתפסים על ידי אחרים. כיוון שהאבחנות החברתיות בין נשים לגברים כוללות גם את התפיסה לפיה נשים אמורות להימשך מינית לגברים ולהפך, ולסביות והומוסקסואלים מחזיקים, בהיבט זה, במאפיינים של בני המין השני. בנוסף, לא רק התוכן של סוגיית המגדר מובנה חברתית אלא גם הגבולות שלה. לכן, גם אם מבחינה פורמלית זו אינה סוגיה מגדרית, העובדה שרבים מגדירים אותה כך היא בעלת משמעות.

על המשמעות הפוליטית של יצירת ההבחנה בין מין ומגדר, נמתחת ביקורת. המבקרים טוענים כי אף שברור שבאופן בסיסי גברים ונשים דומים אלו לאלו, שהרי כולם שייכים לאותו מין ביולוגי, בין נשים וגברים קיימים הבדלים פיזיולוגיים, תפיסתיים ופסיכולוגיים משמעותיים שאינם תוצר של הבניה חברתית. למשל: לאחר שנשים נחשפות לריח מסוים כמה פעמים, הרגישות שלהן לריח הזה גוברת פי 100 אלף. לעומת זאת, השיפור במידת הרגישות אצל גברים הוא זניח[. ב מערכת הראייה של בנות מפותחים יותר תאי העצב הרגישים לצבע ולמרקם, ואצל בנים מפותחים יותר התאים הרגישים לתנועה, למהירות ולכיוון[. גברים צעירים, נוטים לקחת סיכונים מופרזים, בעוד נשים שקולות וזהירות הרבה יותר[.

התעלמות מהבדל יסודי זה מביאה, לטענת המבקרים, לכשלים חינוכיים חוזרים ונשנים. למשל, התנהגות שמתפרשת כבעיית קשב וריכוז אצל בת, יכולה לנבוע מסף שמיעה גבוה אצל בן. כמו כן, קמפיין הממחיש את הסכנות שבצריכת סמים יגרום לנערות להקטין את צריכת הסמים, בעוד שעבור בנים רבים קמפיין כזה רק הופך את הצריכה למרגשת יותר. ויש לפנות אליהם בגישה של משמעת ברורה, הכוללת עונשים חמורים. כדוגמה לתוצאה טרגית של בידול המגדר מהמין הם מביאים את מקרה דייוויד ריימר. ביקורת דומה נמתחה גם על ידי הרמטכ"ל גדי איזנקוט והאלוף במילואים יואב גלנט על הניסיון לשלב בנות בתפקידי לוחמה הדורשים כישורים פיזיים גבריים.

עינת רמון, מחיר החופש - מבניין האומה לנזילות האהבה ומפוסט־מגדר לפוסט־אנושיות, אקדמות כ"ח.

צבי טריגר "כסף, חוזים ומגדר" משפט ועסקים כרך יח' (2014)

יאיר קדר, עמליה זיו, אורן קנר (עורכים), מעבר למיניות - מבחר מאמרים בלימודים הומו-לסביים ותאוריה קווירית.

חנה הרצוג, "מגדר", בתוך: אורי רם וניצה ברקוביץ (עורכים), אי/שוויון, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2006, עמ' 220-227.

לוס איריגארי, "מין זה שאינו אחד: מבחר" (מצרפתית: דניאלה ליבר; ייעוץ מדעי והקדמה: דינה חרובי; אחרית דבר: מירי רוזמרין), תל אביב: רסלינג, 2003.

ג'ודית באטלר, "קוויר באופן ביקורתי", תרגום: דפנה רז. רסלינג, 2001.

קתרין מקינון, "פמיניזם משפטי בתאוריה ובפרקטיקה," עריכה: דפנה ברק-ארז; תרגום מאנגלית: עידית שורר. תל אביב: רסלינג, 2005.

מרגלית שילה וגדעון כ"ץ (עורכים), מגדר בישראל: מחקרים חדשים על מגדר ביישוב ובמדינה (קובץ מחקרים בשני כרכים), 2011, עיונים: סדרת 'נושא', הוצאת מכון בן-גוריון.

סאלי הסלנגר מה זה מגדר וגזע

דורי, נ' (תשע"ט). הגחכת דמות האישה בספרות ילדים: מסטראוטיפ מגדרי למחאה פמיניסטית(הקישור אינו פעיל). חמדעת, יא.

# data[].attributes.attachment_link.title
מגדר - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
מִגְדָּר (ב אנגלית: Gender, גֶ'נְדֶּר) הוא מונח ב מדעי החברה המתייחס להבחנות בין ה גבר ל אישה שהן תלויות חברה ו תרבות. זהו למעשה התרגום הפסיכולוגי חברתי-תרבותי למונח זוויג (sex) לתיאור ה נקבה או ה זכר, על-פי מאפיינים פיזיולוגיים ו אנטומיים (כגון כרומוזומים ו איברי מין).

# data[].attributes.headline
כתבות חמות בנושא מגדר

# data[].attributes.subject
כתבות חמות בנושא מגדר

# data[].attributes.attachment_link.description
מגדר - מגוון כתבות אודות מגדר באתר ynet. כנסו וקראו על כל הנושאים שהכי מעניינים אתכם. חדשות חמות, עדכונים ומבזקים.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
האנציקלופדיה של הרעיונות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ההבחנה בין מגדר למין, ובעיקר ההתייחסות אל שני המושגים כמנוגדים זה לזה - המין כדבר מה שנמצא מעבר ל תרבות והמגדר כדבר הנמצא בתוכה - נתקלת לעתים בהתנגדות. גם המין הביולוגי, המולד, כך נטען, הוא תוצר של ההיסטוריה, ועל כן נמצא "בתוכה". אף-על-פי שחקר ה נשיות וה גבריות כמבנים תרבותיים מעסיק חוקרים מתחומים שונים, המושג מזוהה בעיקר עם ה ביקורת ה פמיניסטית. נקודת המוצא של ביקורת זו היא כי התבוננות בתופעה בהקשר תרבותי משתנֶה (ולא בהקשר מהותני ואוניברסלי) עשויה לפתוח פתח לשינויים בפוליטיקה שבין המינים. הפמיניזם עושה שימוש בכלי ניתוח מרקסיסטיים בבואו לחקור את תולדות הניתוח המגדרי כ הבניה היסטורית. ואולם מודלים מרקסיסטיים קלאסיים, המושתתים על דטרמיניזם כלכלי, לא סיפקו מענה ראוי לשאלה (ע"ע גזע-מעמד-מגדר).

אפשר להבחין בשלוש תיאוריות המאירות את הממדים התרבותיים של ה זהות המגדרית: סטרוקטורליזם, פוסט-סטרוקטורליזם ו פסיכואנליזה. בתפיסה הסטרוקטורליסטית נתפס המגדר כתוצר של קונבנציות תרבותיות אוניברסליות. תפיסה זו מתמקדת ב"דקדוק" הממסגר את הביטוי הלשוני והתרבותי (כך, לדוגמה, נבדק סימונו של ה גיבור הגברי כ סובייקט פעיל, בעוד הדמות הנשית מסומנת לרוב כ אובייקט סביל). בניגוד לכך, התפיסה הפוסט-סטרוקטורליסטית זונחת את המחשבה על חוקים תרבותיים אוניברסליים לטובת התמקדות ב משמעויות ובזהויות הנוצרות בעקבות תהליכים של ייצור לשוני ותרבותי. הדגש מוסט מהמגדר כישות סימבולית נתונה למקומו של הסובייקט כיצרן של מגדר (Butler, 1990). בעידן הפוסט-סטרוקטורליסטי, שהבליט את פירוק הסובייקט, רק טבעי היה להתבונן במגדר במושגים של ריבוי ו הבדלים. עתה ניתן לבחון את הרצף המגדרי בין הנשי לגברי במונחים ביקורתיים, כלומר כאוסף הטרוגני של צירופים והבניות אפשריות (ע"ע גבריות חדשה ; קוויר). בתפיסה הפסיכואנליטית המסורתית, הזהות המגדרית מופיעה כבר בשלב הילדות המוקדם ובעיקר בשלב המאופיין בתסביך אדיפוס, שבו רוכשים הבנים סובייקטיביות פעילה ו"גברית", והבנות - סובייקטיביות סבילה ו"נשית". קיימת גם גישה אחרת הרואה ב לא-מודע גורם שאינו מאפשר זהות מגדרית יציבה. במקרה כזה, ובדומה לעמדה הפוסט-סטורקטורלית, הזהות המגדרית מופיעה כבלתי יציבה מבחינה היסטורית, ועל כן כפתוחה לשינוי.

כיום קיימת הסכמה בין הגישות השונות לגבי מספר נקודות: ראשית, פקפוק בתקפותה של החלוקה ה בינארית גבר/אישה, הנתפסת כלא מקובלת. למעשה, אין קשר ברור בין מגדר למין ביולוגי. גבריות ונשיות, על-פי טענה זו, הן קטגוריות דכאניות הכופות דואליזם קשיח ואינן מאפשרות ריבוי של משמעויות וזהויות. שנית, פקפוק בסוגיית ההיררכיה המגדרית: ההנחה בדבר העליונות הגברית והנחיתות הנשית נחקרת בדומה לאופן שבו מתגבשות או משתנות היררכיות ונורמות מגדריות אחרות. שלישית, פקפוק ביחס לקשר שבין הדואליות המגדרית, ה מיניות והאוריינטציה המינית: אין כל דבר "טבעי" בזהות מגדרית, כך טען פוקו, שעל-פיו המיניות אינה נתון מולד אלא מתהווה בעקבות תהליכים תרבותיים (פוקו, [1976] 1996). בחירתו של האובייקט המיני אינה ישירה ומובנת מאליה. בשיטה המערבית נעשית הפרדה בין פרקטיקות מיניות לגיטימיות לפרקטיקות בלתי לגיטימיות, כשההטרוסקסואליות נקבעת כנורמה. קביעת הגבול שבין ההטרוסקסואליות לניגודיה מצריכה חלוקה מקבילה בין מגדרים, שלפיה הביטוי החברתי הלגיטימי היחיד לתשוקה מינית חייב להתייחס ל"אישה" או ל"גבר". מן הטענה של פוקו עולה כי חלוקה זו היא פרי ה אידאולוגיה השלטת במאות ה-18- וה-19 ואין לבלבל בינה לבין מציאות "טבעית", דטרמיניסטית, בלתי ניתנת לשינוי.

אין ספק כי מגדר ומין תלויים זה בזה ומושפעים זה מזה. הם נתונים במשחק ההבדלים פרי פעולתה של ההיסטוריה. מגדר הוא תופעה היסטורית. כדי להבינה יש לחקור את השינויים וההבדלים שחלו בהגדרה לאורך ההיסטוריה. אסטרטגיה מעין זו "מחלנת" את המושג, מעמידה אותו בהקשר יחסי ומצביעה על אפשרויות של שינוי המצמצמות את תמונת הדיכוי התרבותי ביחסים בין המינים. מיסודו של המחקר המגדרי בתוך מסגרות אקדמיות מסמן שלב חדש של הכרה בתועלת התאורטית והפוליטית שעשויה לצמוח מן הלימוד הממוקד של הנושא (ע"ע לימודי מגדר).

# data[].attributes.attachment_link.title
מגדר - האנציקלופדיה של הרעיונות

# data[].attributes.attachment_link.description
בשונה מהמיניות, שהנָה סכום התכונות הביולוגיות המגדירות "גבר" או "אישה", המגדר עוסק באופן שבו מובנית ומתפרשת הביולוגיה באמצעות השפה והתרבות. מושג מרכזי בביקורת הפמיניסטית והפוסט-פמיניסטית. לימודי מגדר עוסקים בהבדלים התרבותיים שבין המינים ובאופני הייצוג של זהויות נשיות וגבריות לאורך ההיסטוריה.

# data[].attributes.body
כאן תוכלו למצוא עוד נתונים הנכונים לשנת 2018

# data[].attributes.body
באתר זה תוכלו למצוא ממצאים על גברים ונשים וההבדלים ביניהם בתחומי החיים השונים.