# data[].attributes.body
Enevælden var den dominerende styreform i Europa fra midten af 1600-tallet til midten af 1800-tallet.

Enevælden bliver som styreform til gennem en alliance mellem kongen og borgerskabet på Stændermødet i 1660, hvor målet var at begrænse adelens indflydelse. Det lykkes at få adelens indflydelse formindsket, og den stærke kongemagt sikrer borgerskabet som gruppe større politiske og økonomiske muligheder i samfundet.

# data[].attributes.body
Enevælden blev markeret ved en stor arvehyldings-cermoni, der fandt sted i oktober 1660. I januar 1661 sendte Frederik III et brev rundt til de forskellige egne af landet hvor nyheden om at han alene reagerede Danmark og Norge. Senere satte kongen en sekretær til at lave et færdigt dokument, der kendes som Kongeloven.

Kongeloven gik ud på at kongen fik uindskrænket lovgivning, udøvende og dømmende magt. Det eneste krav til kongen var at han ikke måtte afstå fra sin enevældige magt, han skulle også være lutheraner, og han måtte ikke dele sit rige mellem sine børn. Kongeloven var Danmarks grundlov frem til juni 1849.

# data[].attributes.body
Kalmarunionen ophørte i 1523.

De nordiske konger drømte om at herske over norden.

Danmark og Sverige anerkendte hinanden som konger, men kæmpede i østersøområdet.

7-årskrigen mellem Danmark og Sverige (1563-70) blev udløst af retten til at bruge tre kroner i våbenskjoldet.

I perioden 1563-1720 kæmpede Danmark og Sverige 7 krige mod hinanden.

# data[].attributes.body
Kongen:

Startede Danmarks kolonirolle

Prøvede at føre merkantilistisk finanspolitik

Ønskede størst mulig selvforsyning

Forsøgte sig med manufakturproduktion – han ville begrænse importen og indføre overskud på betalingsbalancen

# data[].attributes.body
Christian IV var konge fra 1596-1648

Da Christian IV kom til magten omfattede Danmark det sydlige Sverige, Norge og Slesvig Holsten.

Inden hans død måtte kongen afstå stor landområder til Sverige, efter at have kastet sig ud i en masse kampe.

# data[].attributes.body
I efteråret 1660 blev der indkaldt til stænderforsamling i Købehavn. Man skulle beslutte hvordan man kunne genopbygge riget, efter et nederlag til Sverige i 1657-60.
Kongen tvang adelen til at finansiere landets genopbyggelse, og at de skulle acceptere en arvekonge.

Inden stænderforsamlingen, havde adelen krævet at den nye konge underskrev en håndfæstning, der indskrænkede hans magt.