# data[].attributes.body
1. 1940 m. rugpjūčio mėn. Estija prijungta prie Tarybų Sąjungos.
2. Estija jau XIII a.pradžioje vadinta estų genties apgyventa teritorija, kurią sudarė 8 žemės.Per pirmuosius kryžiaus žygius į baltų ir finų žemes (XIII a.pradžia) Estija buvo padalyta.Pietų Estija pateko į Livonijos konfederacijos sudėtį, o šiaurės Estija nuo 1219 m- 1346 m.priklausė Danijai, kuri po estų Jurginių sukilimo (1343-1345) pardavė šiaurės Estiją Teutonų ordinui.
3. Estija nepriklausomybę paskelbė 1918 m.vasario 24 d., nors netrukdomai kurti nepriklausomą respubliką kliudė vokiečių okupacija, trukusi nuo 1918 m.vasario iki lapkričio mėn.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1ny4OSmqmuNwP4G6cn8jMShKJb2zSVSjw0SD93DBUwoI/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Nepriklausomybės atkūrimo diena (Taasiseseisvumispäev). Dramatiški įvykiai Sovietų Sąjungoje 1991 m. rugpjūtį baigėsi tuo, kad trys Baltijos šalys pagaliau atgavo nepriklausomybę. 1991 m. rugpjūčio 20 d. Estija paskelbė nutarimą atkurti savo nepriklausomybę valstybingumo istorinio tęstinumo pagrindu.

# data[].attributes.body
Joninės arba Vidurvasario šventė (Jaanipäev) yra tradicinė šventė, švenčiama naktį iš birželio 23 į 24 dieną. Ši diena pažymi ilgiausią metų dieną, kuomet saulėlydis beveik susilieja su saulėtekiu. 23 dienos vakare ilgai, iki pat 24 dienos ryto, yra deginami laužai, šiai progai ruošiamas ir tradicinis šventiškas meniu.

# data[].attributes.body
Antroji pagal dydį Estijos sala Hyjuma garsėja žaluma (miškais apaugę apie du trečdalius salos teritorijos) ir švyturiais. Salos simboliu yra tapęs senasis Kopu švyturys, iškilęs dar 1531 m. Hyjumoje taip pat galima pasižvalgyti nuo aukščiausio Estijos švyturio, Tahkunos, apžvalgos aikštelės.

# data[].attributes.body
Netoli Viljandžio driekiasi neįžengiami miškai ir pelkynai, kuriuose įkurtas Somos nacionalinis parkas. Vasaros sezono metu Somos nacionaliniame parke galima leistis į žygius pažintiniais maršrutais gamtos mėgėjams. Tuo tarpu pavasarį šį gamtos parką garsina „Penktasis sezonas“, kuomet potvynis apsemia didžiąją dalį parko teritorijos. Tuo metu itin populiaru leistis į ganėtinai ekstremalius žygius baidarėmis.

# data[].attributes.body
Pusiaukelėje tarp Pernu ir Tartu įsikūręs Viljandis– vienas gražiausių Estijos miestelių. Jame taip pat išlikę Livonijos ordino pilies griuvėsiai. Buvęs Hanzos sąjungos miestas taip pat garsėja kasmet rengiamu Viduramžių festivaliu. Be to, Viljandis tituluojamas Estijos folkloro sostine.

# data[].attributes.body
Lahemos gamta – pelkynai, miškai, pakrančių skardžiai ir kriokliai – vilioja gamtos mėgėjus. Tai pirmasis Estijoje įkurtas nacionalinis parkas, jame yra įrengti pažintiniai takai. Tačiau Lahema nėra vien tik apie gamtą. Čia taip pat galima aplankyti tris renovuotus dvarus (viename jų, Sagadi dvare, įsikūręs Miško muziejus).

# data[].attributes.body
Estijos šiaurinėje dalyje įsikūrusios Rakverės simbolis – tai Viduramžių pilis, iškilusi 16 amžiuje, kuomet kraštą valdė Livonijos ordinas. Rakverės pilies griuvėsiai ir čia įsikūręs viduramžių patiekalų restoranas yra pagrindinės penktojo pagal dydį Estijos miesto turistų atrakcijos.

# data[].attributes.body
Estijos vakarinėje pakrantėje įsikūręs Haapsalu jūros yra supamas iš trijų pusių. Tai pajūrio kurortas, kuris garsus ne tik kaip nuo 18 a. buvusi Rusijos aristokratų ir carų vasarvietė, bet ir kur kas senesne istorija. Haapsalu išlikusi 13 amžiaus Vyskupų pilies griuvėsiai. Haapsalu įsikūrusi Ilonos stebuklų šalis – Karlsono muziejus.

# data[].attributes.body
Pernu- miestas pietų Estijoje, prie Pernu upės žiočių jai įtekant į Rygos įlanką Baltijos jūroje; apskrities centras. Tai svarbus Estijos kurortas, turintis daug viešbučių, restoranų, ilgus paplūdimius (nuo 1996 miestas vadinamas Estijos vasaros sostine). Išvystyta lengvoji pramonė, maisto apdirbimas, medienos ir odos perdirbimas.

# data[].attributes.body
Tartu dar vadinamas Estijos studentų sostine, mat čia įsikūręs seniausias šalies universitetas. Nenuostabu, jog miestas pulsuoja energija, o gatvės kupinos jaunų žmonių. Net ir Rotušės aikštę puošia Besibučiuojančių studentų fontanas, tapęs miesto simboliu. Į Tartu verta užsukti keliaujant su vaikais – mieste įsikūręs įspūdingas „AHHAA“ mokslo centras – tai vieta, kurioje fizikos, chemijos ir kiti gamtos mokslai pristatomi patraukliai ir įdomiai, orientuojantis į mažuosius lankytojus. Taip pat Tartu senamiestyje įsikūręs Žaislų muziejus.

# data[].attributes.body
Saremos sala – tikras gamtos mėgėjų rojus, mat visa sala apaugusi miškais, be to, sala garsi gamtos įdomybėmis, pavyzdžiui, Kaali meteorito krateriais ir pakrančių skardžiais.

# data[].attributes.body
1. Talinas
2. Saremos sala
3. Tartu
4. Pernu
5. Haapsalu
6. Rakverė
7. Viljandis
8. Somos nacionalinis parkas
9. Hyjumos sala
10. Lahemos nacionalinis parkas
Šaltinis: http://www.kelioniumanija.lt/kelioniu-idejos/top-10/top-10-svarbiausios-lankytinos-vietos-estijoje/

# data[].attributes.headline
Estijos prezidentė Kersti Kaljulaid kartu su Lietuvos prezidente Dalia Grybauskaite

# data[].attributes.subject
Estijos prezidentė Kersti Kaljulaid kartu su Lietuvos prezidente Dalia Grybauskaite

# data[].attributes.body
Sausio mėn: -5°- -15°.
Liepos mėn: +25°- +20°

# data[].attributes.body
Estijos klimatui būdingi vėjuoti ir drėgni orai, nes šalis įsikūrusi prie Baltijos jūros. Kaip ir visose Šiaurės šalyse. Estijoje metų laikai labai skirtingi.
Šaliai būdingos šiltos vasaros ir ne itin atšiaurios žiemos. Vidutinė vasaros temperatūra +21 laipsnis, žiemos -8 laipsniai, tačiau kartais vasarą atsirita ir karštesnio oro banga (iki +30 laipsnių), o žiemą šaltukas gali spustelėti ir iki -23 laipsnių.
Virš Estijos beveik pusę metų dangus – debesuotas.

# data[].attributes.attachment_link.title
National Anthem of Estonia - "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm"

# data[].attributes.attachment_link.description
●▬▬▬▬▬▬▬▬▬ஜ۩ESPAÑOL۩ஜ▬▬▬▬▬▬▬▬▬● Mu isamaa, mu õnn ja rõõm del (estonio: mi patria, mi orgullo y alegría) es el himno nacional de Estonia. Fue adoptado como himno nacional (riigihümn, o rahvushümn) de la República de Estonia en 1920, siendo retomado en 1990.

# data[].attributes.body
1.  Koordinatės: 56° š. plat.- 58° š. plat., 15° r. ilg.- 18° r. ilg.
2. Pagal pusiaują Estija yra šiaurės pusrutulyje (56°- 58° š. plat)
3. Pagal 0 dienovidinį rytų pusrutulyje (15°- 18° r. ilg).
4.  Vakarinius ir truputį šiaurinius krantus skalauja Baltijos jūros pietrytinė dalis. Šiaurinius krantus skalauja- Suomių įlankos pietinė dalis. Pietvakarinius krantus skalauja- Rygos įlankos rytinė dalis.
3. Pagal Europą yra Vidurio regione.
4. Sostinė: Talinas.
5. Temperatūrų juosta: vidutinė.
6. Geografinės zonos: mišrieji miškai.
7. Arčiausiai Estijos yra Rusija, Latvija, Suomija, Švedija, Lietuva.
Toliausiai: Ukraina, Jungtinės Karalystės, Airija, Prancūzija, Vokietija, Olandija, Turkija ir kitos šalys.

# data[].attributes.body
Estija yra suskirstyta į 15 apskričių, o šie – į valdas.
Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Estija#Administracinis_suskirstymas

# data[].attributes.body
Skaičius:  liepos mėn 2006 m.: 1 324 333
Gegužės mėn 2016 m.: 1 315 944
Šaltiniai: https://lt.wikipedia.org/wiki/S%C4%85ra%C5%A1as:%C5%A0alys_pagal_gyventoj%C5%B3_skai%C4%8Di%C5%B3, https://lt.wikipedia.org/wiki/Estija

# data[].attributes.body
1. Vasario 24 d. – Nepriklausomybės diena (1918 m.), Estijos Respublikos įkūrimo Deklaracijos metinės.
2. Gegužės 1 d. – Pavasario šventė (Kevadpüha).
3. Birželio 23 d. – Pergalės diena (Võidupüha) pažymi Estijos karinių pajėgų pergalę prieš Baltijos-vokiečių kariuomenę, mūšyje šiaurės Latvijoje 1919 metais. Per šį mūšį Estijos kariuomenė sustabdė mėginimus atkurti Baltijos-vokiečių kontrolę regione. Ši diena pažymima svarbiomis oficialiomis ceremonijomis.
4. Birželio 24 d. – Joninės arba Vidurvasario šventė (Jaanipäev) yra tradicinė šventė, švenčiama naktį iš birželio 23 į 24 dieną. Ši diena pažymi ilgiausią metų dieną, kuomet saulėlydis beveik susilieja su saulėtekiu. 23 dienos vakare ilgai, iki pat 24 dienos ryto, yra deginami laužai, šiai progai ruošiamas ir tradicinis šventiškas meniu.
5. Rugpjūčio 20 d. – Nepriklausomybės atkūrimo diena (Taasiseseisvumispäev). Dramatiški įvykiai Sovietų Sąjungoje 1991 m. rugpjūtį baigėsi tuo, kad trys Baltijos šalys pagaliau atgavo nepriklausomybę. 1991 m. rugpjūčio 20 d. Estija paskelbė nutarimą atkurti savo nepriklausomybę valstybingumo istorinio tęstinumo pagrindu.

# data[].attributes.body
Oficiali šalies kalba yra estų. Pasak 2000 m. surašymo, ji yra gimtoji 83,4 % Estijos piliečių. Tai yra viena iš nedaugelio Europos kalbų, kurios nepriklauso indoeuropiečių kalbų grupei. Tai reiškia, kad nepaisant skolinių iš kitų kalbų, estų kalbos kilmė yra nesusijusi su artimiausių kaimynų – rusų, švedų, latvių, lietuvių kalbomis, kurios visos priklauso indoeuropiečių kalbų šeimai, o estų kalba - Uralo kalboms.
15,3% Estijos piliečių gimtoji kalba yra rusų. Ji taip pat yra antroji kalba daugeliui vyresnių estų, nes sovietinės okupacijos metu ji buvo privalomai mokoma mokyklose ir buvo neoficiali šalies kalba. 2006 m. apklausos duomenimis, rusiškai susikalbėti gali 66% gyventojų, kuriems rusų kalba nėra gimtoji. Taip pat 46% moka angliškai ir 22% – vokiškai.
Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Estija#Kalbos

# data[].attributes.body
Estija yra viena iš nereligingiausių valstybių pasaulyje. 2000 m. surašyme tik 32 % gyventojų priskyrė save tam tikrai konfesijai, tarp jų:

Pasak 2005 m. apklausos, 16% Estijos gyventojų „tiki, kad egzistuoja Dievas“, 49% „tiki, jog yra kokia nors dvasia arba dvasinė energija“ ir 10% „netiki jokiais dievais, dvasiomis ar dvasinėmis energijomis“. Pagal šiuos duomenis, Estija turi mažiausią tikinčių Dievu gyventojų procentą Europos sąjungoje.
Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Estija#Religija

# data[].attributes.body
Estija yra nauja Europos Sąjungos ir Pasaulio prekybos organizacijos narė, sėkmingai perėjusi prie efektyvios rinkos ekonomikos, turinti tvirtus ryšius su Vakarų valstybėmis. Po Rusijos krizės 1998–1999 m. Estijos, kaip ir kitų Baltijos šalių ekonomika nuolat auga (vidutiniškai 5 proc. per metus, 2004 m. – 6,2 proc.). Infliacija 2004 m. sudarė 3 proc.
Pagrindinės ekonomikos šakos – tai elektronika, telekomunikacijos. Išvystyta transporto infrastruktūra. Ypač didelę įtaką daro atkeliavusios naujos technologijos iš Suomijos, Švedijos ir Vokietijos, trijų pagrindinių prekybos partnerių.
Nuo 2011 m. sausio 1 d. Estijos krona pakeista Euru.
Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Estija#Ekonomika

# data[].attributes.body
Valdymo forma – parlamentinė demokratija. Šalies valdovas yra prezidentas. Jį renka parlamentas 2/3 balsų dauguma, penkeriems metams. Jei parlamente prezidento išrinkti nepavyksta, jis renkamas antrame ture, kuriame dalyvauja parlamento nariai ir 273 savivaldybių atstovai. Pagrindinė prezidento funkcija – ministro pirmininko skyrimas, kurį tvirtina parlamentas. Dabartinė prezidentė yra Kersti Kaljulaid, išrinkta 2016 m. rugsėjo 30 d. Kiti rinkimai vyks 2021 m. Įstatymų vykdomąją valdžią sudaro ministras pirmininkas ir 14 ministrų.
Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Estija#Politin.C4.97_sistema

# data[].attributes.body
Talinas išsidėstęs šiaurės vakarų Estijoje, pietinėje Suomijos įlankos pakrantėje. Miesto apylinkėse yra Ulemistės ežeras (plotas 9,6 km²), tiekiantis didžiąją dalį gėlo vandens. Harku – antras pagal dydį Talino miesto ribose esantis ežeras (plotas 1,6 km²). Per Talino pakraštį teka tik viena upė – Pirita, kurios vaizdingas slėnis saugomas. Miestą supa kalkakmenio uolos. Aukščiausia miesto vieta – 64 m (Nymės rajone, miesto pietvakariuose). Kranto linijos ilgis – 46 km. Išsikiša 3 dideli pusiasaliai: Kopli, Paljassaare ir Kakumäe.
Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Talinas

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Estija#/media/File:Coat_of_arms_of_Estonia.svg

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://www.google.lt/search?q=Estija&espv=2&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=0ahUKEwiIpL-em8nSAhUMIJoKHeXRCJ4Q_AUIBigB&biw=1920&bih=984#tbm=isch&q=estijos+veliava&*