# data[].attributes.body
Moderni maantiede yliopistoaineeksi vastauksena Euroopan ulkoisiin tavoitteisiin ja tarkan maantieteen tuntemisen tarpeisiin

# data[].attributes.body
Yhteensä 94 maailmanlaajuisesti, joista 80 sijaitsi Euroopassa ja niistä puolet Saksan tai Ranskan alueilla

# data[].attributes.body
Maantieteellisiä seuroja perustettiin ympäri maailmaa

# data[].attributes.body
Maantieteellisen tiedonjanon lisääntyminen 1800-luvulla oli tärkeää tieteenalan ymmärtämiselle ja suosiolle

# data[].attributes.body
Aikaiseen 1970-lukuun mennessä geometriasta oli tullut tärkeä osa maantiedettä

# data[].attributes.body
Positivistiset tietoteoriat ottivat mallia kvantitiivisista metodeista maantieteessä

# data[].attributes.body
USA:ssa oli kahtiajakoa tila-analyysissä ja sosiaalikulttuurisessa maantieteessä, kun taas UK:ssa kvantitiiviset metodit, hypoteesitestaus ja todennus ovat mittauksen ja ihmisiä koskevien ilmiöiden analysoinnin  osa-alueita

# data[].attributes.body
Maantieteen historiasta vaadittiin kriittisempiä lähestymistapoja 1900-luvun loppupuolella

# data[].attributes.body
Oman objektiivisuuden arviointi voi olla haasteellista

# data[].attributes.body
Maantiede on ollut osa yliopisto-opintoja ja eriytynyt omaksi tieteenalaksi 1800-1900-luvuilla

# data[].attributes.body
Karttojen ja muiden historiallisten lähteiden lisäksi maantiede on jokapäiväistä elämää

# data[].attributes.body
Historialliset lähdeteokset ovat jaettu kahteen lokeroon.

# data[].attributes.body
Positivistinen maantiede koki vahvaa kritiikkiä 1980-luvun loppupuolella

# data[].attributes.body
Keskeispaikkateoria

# data[].attributes.body
Walter Christaller suuressa roolissa teoreettisissä ja metodologisissa vaiheissa 1960-luvulla

# data[].attributes.body
Ihmisen kokemuksen arvo nousi

# data[].attributes.body
Määreellinen murros oli osana hyvinvointipolitiikkojen kehittämisessä

# data[].attributes.body
Yhteiskuntamaantiede on alkanut hyödyntämään yhteyksiään poliittisiin, kulttuurillisiin, yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin aiheisiin

# data[].attributes.body
Aluetiede ja sen harjoittaminen on vähentynyt, mutta ei kadonnut

# data[].attributes.body
Tutkimusten kontekstit tulee huomioida, kun käsittelee tekstejä.

# data[].attributes.body
Maantieteen historia on enemmän kuin yksittäisiä havaintoja ja lausuntoja tiedeyhteisössä  Aine on saanut vaikutteita myös instituutioiden ( opetus. ylliopisto, virastot) ideoihin ja käytäntöihin. Historia kertoo miten maantieteessä on tietoa kerätty,haastettu ja muokattu. Tietoon on vaikuttanut niin tiedeyhteisö että hallinto- mm. siten että mitä aiotaan tutkia ja mistä näkökulmasta.

# data[].attributes.body
Tutkijalla voi olla oma agenda mukana, esim. jos edusti kulttuurillista vähemmistöä. Tieto ei aina ole objektiivista. Poliittiset intressit saattoivat nousta vahvasti esiin.

# data[].attributes.body
Maantieteen muotoon on vaikuttanut filosofia ( Ontologia ja Epistemologia) tieteen toimintamalleissa mm.  tiedon  esittävyydessä ja tutkimusmetodeissa.

# data[].attributes.body
Kolonialismi nostatti aluetieteen suosiota, koska haluttiin oikeuttaa tehty vääryys

# data[].attributes.body
Kulttuurimaisema ja ihmisen jälki maisemassa oli 1800-luvun lopun suosikkiaiheita tutkimuksessa

# data[].attributes.body
Paikkatiedon tutkimus ja määreellinen murros olivat hyvin ideologisesti neutraaleja ja tieteellisesti puolueettomia lähestymistapoja

# data[].attributes.body
Ihmisen luonnon välinen välinen suhde on ollut kiinnostuksen kohteena pitkään