# data[].attributes.headline
Уривок А.Багряна

# data[].attributes.subject
Уривок А.Багряна

# data[].attributes.attachment_link.title
Малиновий дзвін

# data[].attributes.headline
Факти про Чорнобиль

# data[].attributes.subject
Факти про Чорнобиль

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
MirFactov - всё самое интересное!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
26 апреля 1986 года на Чернобыльской атомной электростанции произошла катастрофа, которая стала самой крупной за всю историю атомной энергетики. Трагедия унесла жизни тысяч людей, стала причиной многих заболеваний (в основном онкологических), принесла огромнейший ущерб для окружающей среды и, в конечном счёте изменила ход истории. Ужасные последствия ощущаются до сих пор, спустя почти три десятилетия.

Чернобыльская катастрофа превратила целый город в пустошь и сделала из большинства окружающих поселений опасную радиоактивную зону. От аварии на АЭС Фукусима-1 Чернобыльскую катастрофу отличает то, что её причиной стали человеческие действия, а не глобальный катастрофический феномен. Помимо самих взрывов, такое масштабное разрушение было вызвано действием радиоактивного излучения. Действительно, это была самая худшая ядерная катастрофа в том плане, что она породила невообразимое количество радиации. Верьте или нет, но количество радиоактивного излучения после Чернобыльской катастрофы значительно выше, чем после бомбардировок Хиросимы и Нагасаки вместе взятых. (David Sasaki)

Причины катастрофы - плохо обученный персонал и неудовлетворительная конструкция реактора. В ночь аварии из-за радиационного отравления сразу погибли двое рабочих. Через несколько недель скончались ещё 28 человек. Авария на Чернобыльской АЭС известна, как самая страшная катастрофа, случившаяся по вине человека. По Международной шкале ядерных событий она оценивается по максимальному 7-му уровню и характеризуется как "тяжёлые последствия для здоровья человека и для окружающей среды". (Jennifer Boyer)

Катастрофические последствия в виде радиоактивного дождя дошли аж до Ирландии. После взрыва реактора, огромное радиоактивное облако распространилось по всей стране и за её приделами. Это стало основной проблемой здравоохранения всей Европы. Беременным женщинам было рекомендовано прибегнуть к аборту, так как был высокий риск рождения детей с тяжёлыми дефектами. (kvitlauk)

Было очевидно, что Чернобыльская катастрофа затронет соседние города, но не настолько, как это произошло с Беларусью. Границы страны находятся всего в 10 км от электростанции. По оценкам учёных, 70% загрязнения после Чернобыльской катастрофы приходится не на Украину, а на Беларусь. Результатом стал отказ от большинства сельскохозяйственных угодий, что в последствии привело к потере более $235 млн выручки. (IAEA Imagebank)

В целях предотвращения дальнейшего урона и защиты окружающей среды над четвёртым энергоблоком Чернобыльской атомной электростанции было возведено изоляционное сооружение - Саркофаг. Тем не менее, его "срок годности" всего 30 лет; после он становится непригодным для предотвращения дальнейших утечек радиации. Так что в запасе осталось совсем мало времени. (IAEA Imagebank)

Удивительно, но значительная территория чернобыльской зоны превратилась в убежище для различных животных. Фактически, Чернобыль превратился в "заповедник", где можно встретить волков, орлов, кабанов, лосей, оленей и многих других животных. Хотя жизнь в Зоне и восстанавливается, учёные до сих пор сомневаются в том, что нахождение там людей безопасно. Они утверждают, что область не будет пригодной для обитания ближайшие 20 000 лет. (IAEA Imagebank)

800 000 людей взяли на себя риск и подверглись радиационному излучению, ликвидируя последствия катастрофы. К сожалению, 25 000 из них погибли, ещё 70 000 - стали инвалидами. Кроме того, первыми жертвами стали пожарные, которые не знали о характере инцидента. Они выполняли свою работу без каких-либо мер предосторожности от радиации. Через несколько дней все они скончались. (Jason Rogers)

На сегодняшний день в зоне проживают около 500 людей. Большинство из них старики. Им позволено выбирать любой из домов, которые кстати находились заброшенными около трёх десятков лет и находятся в ужасном состоянии. В зоне отчуждения ведутся работы, однако правительство в целях безопасности позволяет находится в зоне отчуждения максимум 14 дней. (IAEA Imagebank)

Спустя почти 29 лет после катастрофы следы радиации все ещё наблюдаются в Чернобыле, в других городах Украины и даже в соседних государствах. Высокий уровень излучения составил целых 30 000 рентген в час, особенно в непосредственной близости от активной зоны реактора. Из-за высокого уровня излучения тела погибших размещались в свинцовых гробах. Фактически, даже специальные костюмы, в которых люди ликвидировали последствия катастрофы, могли обеспечить безопасность только на 40 секунд. (Trey Ratcliff)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
города и страны

# data[].attributes.attachment_link.title
9 душераздирающих фактов о Чернобыле

# data[].attributes.attachment_link.description
26 апреля 1986 года на Чернобыльской атомной электростанции произошла катастрофа, которая стала самой крупной за всю историю атомной энергетики. Трагедия унесла жизни тысяч людей, стала причиной многих заболеваний (в основном онкологических), принесла огромнейший ущерб для окружающей среды и, в конечном счёте изменила ход истории. Ужасные последствия ощущаются до сих пор, спустя почти три десятилетия.

# data[].attributes.headline
Чорнобильська трагедія:міфи і майбутнє

# data[].attributes.subject
Чорнобильська трагедія:міфи і майбутнє

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Найбільша техногенна катастрофа - чи Україна оговталася після неї?

Аварію на Чорнобильській АЕС досі називають найбільшою техногенною катастрофою в історії мирного атома. Нарівні з аварією на АЕС "Фукусіма-1" в Японії, що сталася у 2011 році, Чорнобильській трагедії привласнений сьомий рівень небезпеки за Міжнародною шкалою ядерних подій. Те, що сталося 26 квітня 1986 року, стало локальною катастрофою з глобальними наслідками.

Що сталося на ЧАЕС 26 квітня 1986 року

Для чергового планово-попереджувального ремонту 25 квітня 1986 року була запланована зупинка четвертого енергоблоку Чорнобильської АЕС. Випробовувати мали режим вибігу ротора турбогенератора, який планувався як додаткова система аварійного електропостачання.

За добу до аварії потужність реактора знизили, була відключена і система аварійного охолодження реактора.

Проте в 1:23:38 25 квітня було зафіксовано натискання кнопки максимального аварійного захисту: після початку випробування реакція не стабілізувалася, а потужність реактора наростала. Аварійний захист вже не допоміг, і ситуація вийшла з-під контролю. Прогриміли два вибухи з інтервалом в декілька секунд, реактор був повністю зруйнований, а будівля енергоблока і покрівля машинного залу частково обрушилися. Крім цього, виникло понад 30 вогнищ пожежі: основні були загашені через годину, а повністю ліквідували загоряння до 5 ранку 26 квітня. Проте пізніше пожежа великої інтенсивності виникла у центральному залі 4-го блоку. Гасили її з використанням вертолітної техніки до 10 травня.

Хто винен у Чорнобильській катастрофі?

Зайнялися пошуками винних практично відразу. Спочатку відповідальність поклали на персонал і керівництво станції, однак після повторного розгляду питання відповідальності в 1991 році висновок дещо змінився. Так, катастрофа на ЧАЕС почалася через дії персоналу, але набула неадекватних катастрофічних масштабів через незадовільну конструкцію реактора.

Найбільш ймовірні причини аварії - помилки проекту і конструкції реактора.

Основні фактори: невідповідність реактора нормам безпеки, низька якість регламенту експлуатації, неефективність режиму регулювання і нагляду за безпекою, загальний брак культури безпеки в ядерних питаннях.

Чорнобильська катастрофа та її наслідки

Найбільшої шкоди після трагедії зазнала не Україна, а Білорусь. Країна отримала 70% радіаційного забруднення ЧАЕС. Також забруднення дісталося до Норвегії, Фінляндії і Швеції та Росії. Загалом понад 200 тис. кв. км отримали дозу радіації.

Найпоширеніші міфи про Чорнобиль

Кожного разу, коли розмова заходить про Чорнобильську катастрофу, хтось згадує мутантів, хтось говорить про те, що масштаби трагедії зумисне приховали, деякі стверджують, що ще тисячу років навколо ЧАЕС не можна буде жити. Проте ж справи трохи інакші.
Міф 1: Тварини-мутанти
Раніше історії про п'ятилапих і двоголових вовків з Чорнобильського лісу були дуже популярними, особливо в перші роки після аварії. Мутації дійсно були, але незначні, і жодна з них не виявилася стійкою. Вплинула радіація на падіння народжуваності і підвищення смертності.

Тим не менш, на даний момент в лісах навколо ЧАЕС дуже багата фауна, яку досліджують не тільки українські вчені, а й їхні колеги з Франції, США та інших країн. Численні фотопастки встановили там популяції коней Пржевальського, єнотовидних собак, вовків, борсуків, кабанів, козуль, оленів, лосів, навіть зубрів та ведмедів. Відсутність у цьому районі людей та заборона на полювання позитивно впливає на життя тварин.

Справді видимого удару радіація завдала в лісі, особливо соснам, які виросли на місці Рудого лісу - того самого, на який припало найбільше викидів радіоактивного пилу під час вибуху реактора. Ліс зносили бульдозерами, дерева були поховані. Зараз він відновлюється природним шляхом, але порушення в пагонах видно навіть неозброєним оком: із бруньки замість двох голок може рости вісім, порушена їхня довжина і навіть кількість гілок у вузлі.
Міф 2: Жахливі генетичні наслідки Чорнобильської трагедії для людини
За 6 років досліджень світова наука не знайшла генетичних дефектів у дітей внаслідок радіаційного опромінення їхніх батьків. Висновок, в першу чергу, підтверджується після спостереження за потерпілими та їх поколіннями в Хіросімі і Нагасакі. Щодо середньостатистичних даних перевищення генетичних відхилень не було.

Через 20 років після Чорнобильської катастрофи, в 2007 році Міжнародна комісія з радіологічного захисту знизила значення гіпотетичних ризиків майже в 10 разів.

"Результати робіт з дослідження генетичних ефектів опромінення, спричиненого викидами Чорнобильської АЕС в Україні чи Білорусі, які мали найвищий рівень забруднення, а також в ряді європейських країн, не дають ніякого однозначного доказу збільшення частот одного або декількох з наступних явищ: синдром Дауна, вроджені аномалії, викидні, перинатальна смертність і т. д.", - йдеться в доповіді Наукового комітету з дії атомної радіації ООН за 2001 рік.
Міф 3: Влада навмисно приховувала серйозність ситуації
Основна проблема полягала у відсутності надійної і незалежної системи контролю радіаційної обстановки, яка охоплювала б великі території за межами АЕС. Отримати в реальному часі інформацію про радіаційний фон на великих територіях, де відбулися радіоактивні випадання, було неможливо.

Влада, безумовно, повну інформацію приховувала. Але повністю оцінити масштабів катастрофи просто не могла.

Ця проблема дала поштовх у розвитку спеціалізованих систем, і на даний момент зони спостереження існують навколо АЕС, в них створені автоматизовані системи контролю радіаційної обстановки. Вони дозволяють оцінити ситуацію навколо ядерно-радіаційно небезпечних підприємств не тільки владі, але і будь-кому.

Чорнобильська катастрофа в цифрах

2 дні світ нічого не знав про вибух.

30 співробітників АЕС загинули в результаті вибуху або гострої променевої хвороби протягом декількох місяців.

350 тис. осіб були евакуйовані з зони вибуху.

600 тис. осіб стали ліквідаторами аварії - боролися з вогнем і розчищали завали.

4,7 тис. кв. км виявилася забрудненою через радіоактивні опади та сильне випромінювання.

2 роки пропрацював четвертий енергоблок ЧАЕС, він був найбільш "молодим" і модернізованим з усіх.

1:36 - цей час став точкою неповернення, реактор стало неможливо зупинити.

Туризм в Чорнобилі

На даний момент більшість місць у зоні відчуження відносно безпечні для людей - принаймні якщо перебувати там обмежений час, а не залишатися жити. Хоча є місця, в яких знову почали селитися люди і обробляти там землю.

Перші туристи з'явилися в Зоні відчуження ще в середині 90-х років. Після цього їхня кількість щорічно зростає. Маршрут відвідування узгоджується і затверджується заздалегідь, відхилятися від нього неприпустимо. На виїзді із Зони всі туристи проходять дозиметричний контроль. Взуття, одяг та особисті речі, які контроль не пройшли, підлягають дезактивації. Якщо рівень забруднення занадто високий, їх вилучають.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
чорнобильська аес

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
чорнобильська катастрофа

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
річниця чорнобильської трагедії

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
чорнобильська зона

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
чорнобильська зона відчуження

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
аварія на чорнобильській аес

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
річниця аварії на чорнобильській аес

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
катастрофа на чорнобильській аес

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобильська зона: Її трагедія, міфи і майбутнє

# data[].attributes.attachment_link.description
Найбільша техногенна катастрофа - чи Україна оговталася після неї? Аварію на Чорнобильській АЕС досі називають найбільшою техногенною катастрофою в історії мирного атома. Нарівні з аварією на АЕС "Фукусіма-1" в Японії, що сталася у 2011 році, Чорнобильській трагедії привласнений сьомий рівень небезпеки за Міжнародною шкалою ядерних подій.

# data[].attributes.headline
Порівняння Чорнобиля і Фукусіми

# data[].attributes.subject
Порівняння Чорнобиля і Фукусіми

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
26 квітня відзначають не лише роковини Чорнобильської катастрофи, а й Міжнародний день пам'яті жертв ядерних аварій.

Лише дві аварії на атомних станціях у світі були кваліфіковані за найвищим, сьомим рівнем небезпеки - це аварія, що сталася у квітні 1986 року на Чорнобильській атомній станції, та аварія на атомній станції у Фукусімі, що сталася у березні минулого року.

Вчені кажуть, що ці аварії є абсолютно різними, проте оглядачі вважають, що є і дещо спільне. Порівняльна таблиця дає змогу краще уявити масштаби трагедії, якої зазнала Україна 26 років тому.

Порівняння аварій на АЕС у Чорнобилі та Фукусімі

Чорнобильська АЕС

Фукусіма Даічі АЕС

Дата аварії

26 квітня 1986 р.

11 березня 2011 р.

Що сталося

Несподіваний стрибок напруги у мережі під час випробовувань системи спричинив руйнування реактора, що призвело до низки вибухів. Інтенсивна пожежа вирувала 10 днів.

Землетрус потужністю у 9 балів та створене ним цунамі пошкодили систему енергозабезепчення АЕС, що спричинило відмову системи охолодження. Згодом сталася низка вибухів пари.

Рівень небезпеки

Найвищий 7 рівень - масштабна аварія

Найвищий 7 рівень - масштабна аварія

Кількість реакторів

4, але лише один був зруйнований під час аварії

6, але лише 3 були пошкоджені, руйнування також зачепили басейни із відпрацьованим паливом

Тип реакторів

Графітно-водні реактори (реактори із графітним уповільнювачем). Графіт зумовлював легкозаймистість всієї системи. Реактор також не мав захисної оболонки, а відтак, нічого не заважало викидам радіоактивних уламків у повітря.

Киплячі реактори (реактори на водному уповільнювачі). Японська влада наполягає, що, на відміну від аварії на ЧАЕС, під час аварії на Фукусімі захисні оболонки реакторів залишилися незруйнованими. Крім того, на відміну від Чорнобиля, на Фукусімі не було легкозаймистих графітних стрижнів.

Витік радіації

5,2 мільйона терабеккерелів

370 тисяч терабеккерелів

Уражена територія

Згідно із оцінками ООН, забрудненою є територія на відстані до 500 кілометрів від АЕС, проте ознаки ураження були на рослинах та тваринах, що перебували і на більшій відстані.

Підвищений рівень радіації спостерігався на відстані у 60 кілометрів на північний захід від АЕС та на 40 кілометрів на південь та захід.

Зона евакуації

30 км

20 км, 20-30 км - зона добровільної евакуації. 5 сіл поза межами цих зон також були евакуйовані.

Кількість евакуйованих

У 1986 влада евакуювала 115 тисяч осіб із територій, прилеглих до АЕС. Загалом після аварії у Білорусі, Україні та Росії були переселені 220 тисяч осіб.

Десятки тисяч

Жертви аварії

У доповіді 2008 року ООН повідомила про 64 підтверджені смертельні випадки через радіацію. Проте суперечки щодо остаточної кількості жертв аварії тривають і досі.

Поки що не зафіксовано смертей, пов'язаних із витоком радіації.

Довготривалі негативні наслідки для здоров'я

Серед жителів Білорусі, України та Росії до 2005 року було зафіксовано понад 6 тисяч випадків раку щитовидної залози серед дітей та дорослих, які зазнали опромінення внаслідок аварії. Очікується, що у найближчі десятиліття кількість таких випадків зростатиме.

Поки що невідомі, але вважається, що ризики для здоров'я людини є невисокими.

Теперішній стан

Пошкоджений четвертий реактор нині накритий захисним саркофагом. Будівництво нового укриття має бути завершене до 2014 року.

Інженери підготували станцію до "холодної зупинки", що є ключовим етапом у подальшому контролі за АЕС. Проте для повного демонтажу АЕС потрібні десятиліття.

За матеріалами Агенції з ядерної безпеки, уряду Японії, Наукового комітету ООН з питань впливу атомної радіації.

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобиль і Фукусіма: такі різні, такі схожі

# data[].attributes.attachment_link.description
26 квітня відзначають не лише роковини Чорнобильської катастрофи, а й Міжнародний день пам'яті жертв ядерних аварій. Лише дві аварії на атомних станціях у світі були кваліфіковані за найвищим, сьомим рівнем небезпеки - це аварія, що сталася у квітні 1986 року на Чорнобильській атомній станції, та аварія на атомній станції у Фукусімі, що сталася у березні минулого року.

# data[].attributes.headline
Анімована карта ядерних вибухів

# data[].attributes.subject
Анімована карта ядерних вибухів

# data[].attributes.attachment_link.title
Анимированная карта ядерных взрывов (1945-1998)

# data[].attributes.body
Бордюг Вероніка
Пропоную вам переглянути серію програми "Світ навиворіт" про як виглядає АЕС Фукусіма на сьогодні: https://www.youtube.com/watch?v=wriO11xlDUk
11 березня 2011 року у північно-східного узбережжя Японії стався землетрус магнітудою 9 балів, який викликав цунамі. В результаті цієї природної катастрофи загинуло майже 15 тисяч осіб, понад 2,5 тисячі досі числяться в списку зниклих без вести.

Одним з найбільш серйозних наслідків землетрусу і цунамі стала серія аварій на АЕС "Фукусіма-1". Вибухи, викликані збоєм в системі охолодження, пошкодили чотири з шести реакторів. В радіусі З0 км від АЕС була встановлена ​​зона відчуження (зараз радіус Зони становить 10 км - ред.)

Майже через сім років після аварії евакуйовані жителі сусідніх населених пунктів досі можуть повернутися в свої покинуті будинки лише на кілька годин за особливим дозволом.

Багато фахівців вважають, що в даний час радіаційний фон навколо АЕС не є небезпечним для людини і необхідності зберігати зону відчуження більше немає, а місцева влада закликає евакуйованих жителів повернуться до своїх домівок.

Однак, незважаючи на це, потрапити на Фукусіму вкрай складно.

# data[].attributes.headline
Чи є у атомної енергетики майбутнє?

# data[].attributes.subject
Чи є у атомної енергетики майбутнє?

# data[].attributes.headline
не хочу, аби це повторилось

# data[].attributes.subject
не хочу, аби це повторилось

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про аварію в Уіндскейлі 

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про аварію в Уіндскейлі 

# data[].attributes.body
Зінов'єва Даніелла

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Авария в Уиндскейле - крупная радиационная авария, произошедшая 10 октября 1957 года на одном из двух реакторов атомного комплекса "Селлафилд", в графстве Камбрия на Северо-Западе Англии.

В результате пожара в графитовом реакторе с воздушным охлаждением для производства оружейного плутония произошёл крупный (550-750 TБк) выброс радиоактивных веществ. Авария соответствует 5-му уровню по международной шкале ядерных событий (INES) и является крупнейшей в истории ядерной индустрии Великобритании.

Хронология событий аварии в Уиндскейле

Авария произошла при выполнении программы планового отжига графитовой кладки. Во время нормальной эксплуатации реактора нейтроны, бомбардирующие графит, приводят к изменению его кристаллической структуры. Это вызывает аккумулирование энергии в графите (энергия Вигнера). Процесс контролируемого отжига использовался для восстановления структуры графита и высвобождения этой энергии.

Для его инициации выключали газодувки охлаждающего контура, в результате чего реактор разогревался до температуры, при которой начинала выделяться аккумулированная в графите энергия. Из-за конструктивных особенностей Уиндскейлского реактора при этом остаются зоны не отожжённого графита, поэтому разогрев нужно производить повторно.

Из-за отсутствия контрольно-измерительных приборов и ошибок персонала процесс вышел из-под контроля. В результате слишком большого энерговыделения металлическое урановое топливо в одном из топливных каналов вступило в реакцию с воздухом и загорелось.

Первый сигнал о нарушении в работе (повышение радиоактивности воздуха в 10 раз) был получен 10 октября в 11:00 от пробоотборника воздуха, находящемся на большом расстоянии (около 800 м) от активной зоны. Анализ образцов воздуха рядом со реакторным зданием подтвердил выброс радиоактивности.

В 16:30 визуальный осмотр топливных каналов установил, что многие твэлы раскалились докрасна (1400 °C), выгрузить их не удалось из-за распухания и заклинивания в каналах. Несмотря на самоотверженные действия операторов, которые выгружали топливные элементы из каналов, прилегающих к зоне возгорания, к вечеру огонь перекинулся на 150 каналов, содержащих около 8 тонн урана.

В ночь с 10 на 11 октября предпринимались безуспешные попытки охладить активную зону с помощью углекислого газа. В итоге в 8:55 11 октября реактор затопили водой, осознавая при этом риск возможного взрыва. В результате в 3:20 12 октября реактор был переведён в холодное состояние.

Последствия аварии в Уиндскейле

Наибольший вклад в результирующую активность выброса был внесён радиоактивным 131I, по расчётам порядка 20 тыс. Кюри (740 ТБк). Долгосрочное загрязнение определилось 137Cs, 800 Кюри (30 ТБк).

Детерминированные эффекты у персонала отсутствовали, никто не получил дозу, близкую к уровню, превышающему в десять раз установленный предел годовой дозы облучения всего тела для работников.

После аварии производился контроль поступающего в продажу молока, из находящихся поблизости ферм его продажа была запрещена в течение 6 недель.

Последствия аварии изучались Национальной комиссией по радиологической защите. По сделанной комиссией оценке, среди населения могло произойти около 30 дополнительных смертей от заболевания раком (0,0015% прироста смертности от рака), то есть за время, в течение которого могут произойти эти 30 смертей, среди подвергшихся облучению людей по статистике умерло бы около 1 млн человек.

В современных реакторах не используется металлическое ядерное топливо.

# data[].attributes.attachment_link.title
Радиационная авария в Уиндскейле, Великобритания, 10 октября 1957 года.

# data[].attributes.attachment_link.description
Авария в Уиндскейле - крупная радиационная авария, произошедшая 10 октября 1957 года на одном из двух реакторов атомного комплекса "Селлафилд", в графстве Камбрия на Северо-Западе Англии. В результате пожара в графитовом реакторе с воздушным охлаждением для производства оружейного плутония произошёл крупный (550-750 TБк) выброс радиоактивных веществ.

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про аварію на Фукусімі

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про аварію на Фукусімі

# data[].attributes.body
Кирилюк Анастасія
Раджу переглянути відео матеріал ,щодо трагедії https://www.youtube.com/watch?v=50sYEfZZLTE
1. У парку житлового зони Токіо, в 230 км від Фукусіми, аналіз грунту показав рівень радіації 92,335 беккерелів на квадратний метр. Це небезпечний рівень, порівнянний з тим, що був зафіксований навколо зони ④ в Чорнобилі (місце ядерної катастрофи в 1986 році).
2. Охолоджуюча вода, що заливається в реактор, зараз вважається великою проблемою в Японії. Газети і телевізійні станції, які раніше намагалися приховати небезпеку використання ядерної енергії, зараз розповідають про цю небезпеку кожен день і критикують Сінзо Абе за брехню, сказану ним на сесії МОКа. Проблема в тому, що високорадіоактивна вода проникає в землю і змішується з грунтовими водами, і цей витік води не можна зупинити, так що суміш виливається в навколишній океан. І таку ситуацію неможливо контролювати
3.Заради проведення Олімпійських ігор в Токіо в 2020 році в звітах, що направляються за кордон, обходиться увагою один важливий факт. Повідомляється тільки про те, що радіоактивна вода просочується крізь поверхню Землі навколо реактора. Але глибоко під поверхнею землі грунтові води теж заражені радіацією, і вони виливаються в море, де змішуються з морською водою через джерела на морському дні. Занадто пізно з цим щось робити.
4. Що ще небезпечніше: для того, щоб, за їхніми словами, позбутися забруднення на великій території Східної Японії, вони знімають верхній шар грунту і поміщають його в пластикові пакети як сміття. Величезні гори пошарпаних пластикових пакетів звалені на полях Східної Японії і, звичайно ж, схильні до впливу сильних дощів і тайфунів. Згодом пластик порветься, і його вміст вивалиться з пакетів. Коли це трапиться, не залишиться місця, куди його можна буде вивезти.
довідка про те,що сталося(https://moyaosvita.com.ua/ekologiya/avariya-na-aes-fukusima-1-v-yaponiї-2011-rik/)

# data[].attributes.headline
Аварія на Першій Фукусімській АЕС

# data[].attributes.subject
Аварія на Першій Фукусімській АЕС

# data[].attributes.body
Боєв Марк

# data[].attributes.headline
НОВИЙ ВЕЛЕТЕНСЬКИЙ САРКОФАГ НА ЧАЕС

# data[].attributes.subject
НОВИЙ ВЕЛЕТЕНСЬКИЙ САРКОФАГ НА ЧАЕС

# data[].attributes.body
Толкачова Орина

Над необхідністю перетворити побудований саркофаг у більш безпечне спорудження задумалися ще в 1989 році. Тоді співробітники Інституту атомної енергії імені Курчатова висунули концепцію будівництва нової конструкції над існуючим «Укриттям» для повної ізоляції вмісту зруйнованого енергоблоку від зовнішнього середовища. У 1991 році були запропоновані додаткові варіанти повного засипання, повного розбирання і заливки саркофага бетоном. Але за підсумками міжнародного конкурсу проектів перетворення «Укриття» в екологічно безпечну систему України в 1996 році остаточно відмовилася від створення сховища на місці четвертого енергоблоку, незважаючи на критику фахівців.

У 1998 році за підтримки Європейського банку реконструкції і розвитку (ЄБРР) і групи міжнародних донорів почалася реалізація «Плану здійснення заходів на об'єкті "Укриття "», яий включав будівництво нового безпечного конфайнмента і сховища відпрацьованого ядерного палива.

У 2004 році був оголошений тендер на будівництво НБК, який 10 серпня 2007 року виграв американський інженерний консорціум Bechtel-Battelle Memorial, а підрядником по проекту стало спеціально створене СП Novarka (субпідрядники - італійська, американська і турецька компанії). Проект являє собою комплекс, що включає захисний купол-арку і обладнання для вилучення із зруйнованого енергоблоку радіоактивних матеріалів.

Саркофаг мав бути введений в експлуатацію до 15 жовтня 2015 року (дата закінчення контракту), але терміни завершення його будівництва вже неодноразово зсувалися, у тому числі з-за проблем з фінансуванням. Спочатку вартість всього проекту SIP оцінювалася в € 550 млн, але до 2011 року виросла до € 1,6 млрд, з яких тільки на саркофаг буде витрачено близько € 935 млн. До цього часу від ЄБРР і країн-донорів уже надійшло € 864 млн, а на міжнародному саміті, приуроченому до 25-х роковин аварії, Києву вдалося зібрати більшу частину коштів, яких бракувало- ще € 550 млн.

19 липня 2019 року введено в експлуатацію нове захисне спорудження над четвертим енергоблоком Чорнобильської АЕС. Саркофаг, який отримав офіційну назву «Новий безпечний конфайнмент» (НБК).

Конструкція являє собою споруду арочної форми довжиною 160 метрів і шириною прольоту 257 метрів, його висота становить 109 метрів, а маса - 31 тисяча тон. Дві половини арки монтували окремо, пізніше вони були з'єднані і насунені на будівлю енергоблоку. Роботи зі зведення НБК велися з 2008 року. Загальна вартість проекту склала 1,5 мільярда євро.

Новий безпечний конфайнмент - не просто захисний купол. Це складна високотехнологічна система з багатьма функціями. Покрівля захисної арки - подвійна. Простір між двома шарами покрівлі має важливу технологічну функцію.

У ньому підтримується спеціальний кліматичний режим, що захищає матеріал покрівлі від впливу екстремальних температур. Крім того, в цьому просторі створений дещо підвищений рівень тиску. Це виключає потрапляння радіоактивного пилу назовні.

Нарешті, саркофаг має надійно прослужити не менше 100 років. І встояти при будь-яких природних катаклізмах. Якщо якийсь фрагмент буде пошкоджено, замінити його буде майже неможливо. Адже над зруйнованим реактором ЧАЕС занадто високий рівень радіації.

Президент України Володимир Зеленський на церемонії введення НБК в експлуатацію заявив про підписання указу про перетворення Чорнобиля в відкриту зону, зокрема, тепер регіон зможуть вільно відвідувати туристи, також указ скасовує заборону на відеозйомку поблизу АЕС.

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия

# data[].attributes.headline
Аварія на АЕС Трі-Майл-Айленд

# data[].attributes.subject
Аварія на АЕС Трі-Майл-Айленд

# data[].attributes.body
Боєв Марк

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Fishki.net - Сайт хорошего настроения

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Авария, произошедшая 28 марта 1979 года на АЭС Три-Майл-Айленд (Трехмильный остров), расположенной недалеко от Гаррисберга, столицы штата Пенсильвания, считается самой крупной ядерной аварией в США. До Чернобыльской аварии, произошедшей 26 апреля 1986 года, авария на Три-Майл-Айленд считалась самой тяжелой ядерной аварией в мире. В результате этой аварии активная зона реактора станции была очень сильно повреждена, а часть ядерного топлива расплавилась. Одним из результатов этой аварии явилось то, что после нее развитие атомной энергетики в США было практически заморожено. Но, несмотря на это, США и сегодня являются обладателями самой мощной атомной энергетики в мире.

1.Полицейский и охранники АЭС дежурят у ворот станции. Авария была спровоцирована рядом технических неисправностей и явными ошибками в работе персонала станции. Официальная статистика утверждает, что в результате этой аварии никто из людей не погиб, и даже не получил серьезной дозы облучения. Работы по устранению последствий аварии завершились только в 1993 году, а их стоимость составила 975 миллионов долларов. Аварийный энергоблок № 2 полностью закрыт, и за ним ведется постоянное наблюдение. Другой энергоблок станции продолжает работать и сегодня.

2. Рабочие ночной смены в защитных костюмах въезжают на станцию, чтобы продолжить работы по отключению станции во время аварии. 29 марта 1977 года.

3. Рабочий персонал заходит в шлюзовой отсек отключенного аварийного реактора для проведения очередной технической экспертизы. 11 февраля 1982 года.

4. Общий вид АЭС Три-Майл-Айленд. 30 марта 1979 года. Энергоблок № 2, на котором в 28 марта 1979 году и произошла авария, находится в центре под куполом.

5. Джули Сиплинг гуляет со своей годовалой дочкой Дебби у своего дома, который находится в непосредственной близости от АЭС Три-Майл-Айленд. Снимок сделан в день аварии, 29 марта 1979 года. Власти решили, что масштабная эвакуация населения не нужна, но губернатор Пенсильвании все же рекомендовал беременным женщинам и детям дошкольного возраста покинуть 8-километровую зону вокруг аварийного реактора.

6. Снимок 30 марта 1979 года. Миссис Дэвид Нил вместе со своей дочкой Даниэль и домашним питомцем собираются покинуть опасную зону вокруг аварийного реактора. Их сосед, Джон Суайтзер, помогает им загрузить вещи в автомобиль.

7. Градирня АЭС Три-Майл-Айленд для охлаждения теплообменных аппаратов. В непосредственной близости от градирни находится детская игровая площадка. Снимок сделан 30 марта 1979 года.

8. Безлюдная улица города Голдсборо, Пенсильвания 31 марта 1979 года. Часть населения этого города уехала подальше от аварийной АЭС, те же, кто не смог или не захотел уехать, старались не выходить на улицу без особой необходимости. Вдали видны градирни АЭС Три-Майл-Айленд. Власти утверждали, что в результате этой аварии жители 16-километровой зоны вокруг АЭС получили эквивалентную дозу облучения не более 100 миллибэр, что составляет примерно одну треть от годовой дозы облучения, получаемой американцами за счет естественного фонового излучения.

9. Работник АЭС Три-Майл-Айленд замеряет уровень радиации на реке Саскуэханна, на берегу которой расположена аварийная АЭС. Расплавившееся ядерное топливо все-таки не смогло прожечь корпус реактора, но радиоактивная вода просочилась в бетон защитной оболочки, и удалить это радиоактивное загрязнение оказалось практически невозможно. Снимок сделан 11 февраля 1980 года. Защитное здание отключенного реактора №2 можно видеть в правой части снимка.

10. Снимок АЭС Три-Майл-Айленд, сделанный незадолго до аварии 28 марта 1979 года - крупнейшей ядерной аварии в США.

11. Энергоблок №1 АЭС Три-Майл-Айленд во время аварии не пострадал и продолжает свою работу и сейчас. На снимке, сделанном 15 апреля 1982 года, работники АЭС производят осмотр снятой головки реактора энергоблока №1.

12. Снимок 31 октября 1983 года показывает поврежденные трубы тепловыделяющего агрегата, работавшего на аварийном энергоблоке №2. Этот энергоблок после аварии был остановлен и находится под постоянным наблюдением.

13. Головка реактора энергоблока №2. Снимок сделан 22 августа 1980 года. Технические эксперты высказывают предположение, что головка повреждена изнутри.

14. Президент США Джимми Картар (в центре), директор Агентства по ядерной энергетике США Гарольд Дентон и губернатор штата Пенсильвания Дик Торнберг в защитных сапогах обходят диспетчерскую аварийной станции 1 апреля 1979 года.

15. Работающие агрегаты энергоблока №1 АЭС Три-Майл-Айленд. Энергоблок №1 во время аварии не пострадал и возобновил свою работу в 1985 году после проведения голосования среди жителей трех ближайших к станции округов. Снимок сделан 3 марта 1999 года.

16. Работающие градирни энергоблока №1 АЭС Три-Майл-Айленд. Снимок сделан 17 марта 2007 года.

17. Этот снимок был сделан на АЭС Три-Майл-Айленд в 1979 году (точная дата неизвестна).

18. Облака пара поднимаются над работающими градирнями АЭС Три-Майл-Айленд. Снимок сделан 19 октября 2005 года.

# data[].attributes.attachment_link.title
Три-Майл-Айленд- крупнейшая авария на АЭС в США (18 фото)

# data[].attributes.attachment_link.description
Авария, произошедшая 28 марта 1979 года на АЭС Три-Майл-Айленд (Трехмильный остров), расположенной недалеко от Гаррисберга, столицы штата Пенсильвания, считается самой крупной ядерной аварией в США. До Чернобыльской аварии, произошедшей 26 апреля 1986 года, авария на Три-Майл-Айленд считалась самой тяжелой ядерной аварией в мире.

# data[].attributes.headline
Найпотужніші аварії на АЕС та їх наслідки

# data[].attributes.subject
Найпотужніші аварії на АЕС та їх наслідки

# data[].attributes.body
Антибура Ілля

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
До цієї сумної дати журналісти Еспресо.TV підібрали добірку найбільших аварій на АЕС.

На жаль, аварії на Чорнобильській АЕС і досі належить першість за наслідками та потужністю вибуху, серед катастроф XX ст. та XXI ст. на атомних електростанціях :

1. 12 грудня 1952 року увійшло в історію, як дата першої в світі серйозної аварії на атомній електростанції. Причиною стала помилка технічного характеру, яку допустив персонал АЕС Чолк - Рівер в штаті Онтаріо (Канада). Стався перегрів і часткове розплавлення активної зони. Земля неподалік від річки Оттава, ввібрала в себе близько 3800 куб м радіоактивно забрудненої води. Цікаво, що у складі команди, що займалася екологічним очищенням території станції, працював майбутній президент США Джиммі Картер, тоді інженер-ядерник військово-морського флоту.
ФОТО: Canadian Nuclear Society
2. 10 жовтня 1957 року сталася велика аварія на АЕС Віндскейл-Пайл (Великобританія). Через помилку, допущену при експлуатації одного з двох реакторів з напрацювання збройового плутонію, різко збільшилася температура палива в реакторі. Виникла пожежа в активній зоні, що тривала чотири доби. Під час пожежі згоріло 11 тонн урану. Радіоактивна хмара дійшла до території Німеччини, Данії, Бельгії та Норвегії.
ФОТО: Wikipedia.org
3. У сталася аварія на 1969 році АЕС Святий Лаврентій у Франції. Через неуважність оператора нічної зміни, був неправильно завантажений паливний канал, що призвело до вибуху запущеного реактора, потужністю 500 мВт. Як наслідок - елементи перегрілися і розплавилися, близько 50 кг рідкого палива витекло назовні.
ФОТО: peoples.ru
4. $10 млн коштувала пожежа на реакторі Браунс Феррі в Алабамі (США), яка сталася 22 березня 1975 року. Робітник із запаленою свічкою в руках вирішив владнати потрапляння повітря в бетонній стіні. Завдяки протягу вогонь поширився через кабельний канал. Ця пригода на цілий рік вивела АЕС з ладу.
ФОТО: peoples.ru
5. Аварія в на атомній електростанції 1979 році Айленд стала наймасштабнішою в історії США. З вини грубих помилок операторів і серії збоїв у роботі обладнання, активна зона другого енергоблоку АЕС була розплавлена на 53%. З постраждалого району було евакуйовано 200 тис. людей. Крім того, в атмосферу було викинуто інертні радіоактивні гази - йод і ксенон. У річку Сукуахана потрапило 185 куб м радіоактівної води.

6. Але найбільша ядерна аварія за всю історію людства сталася в ніч з 25 на 26 квітня 1986 року. На четвертому блоці Чорнобильської АЕС частково була зруйнована активна зона реактора. Внаслідок аварії населення Чорнобиля відчуло на собі опромінення в 90 разів більше, ніж бомба, що впала на Хіросіму. Загальна площа забруднення становить 160 тис кв км.
ФОТО: joyreactor.cc
7. Найбільша ядерна аварія в історії Японії сталася 30 вересня 1999 року. Через помилку персоналу на заводі, який спеціалізується на виготовленні палива для АЕС в містечку Токаймура почалася неконтрольована ланцюгова реакція, що тривала 17 годин. Дозу, що перевищує щорічно допустимий рівень, отримали 119 осіб. Всього було опромінено 439 робітників. З трьох людей, які отримали критичну дозу, двоє померли.
ФОТО: peoples.ru
8. 9 серпня 2004 року в 320 км на захід Токіо, на острові Хонсю сталася аварія на АЕС Міхама. Надпотужний викид розпеченої пари (близько 200 C) стався в турбіні третього реактора. Сильні опіки отримали всі співробітники, які були поруч. У момент аварії близько 200 чоловік знаходилося в будівлі, де розташований третій реактор. Загинули 4 людини, постраждали ще 18 співробітників. За кількістю жертв, ця аварія стала найсерйознішою в Японії.
ФОТО: peoples.ru
9. Внаслідок найпотужнішого за всю історію Японії землетрусу 11 березня 2011 року, була зруйнована турбіна на АЕС "Онагава". Пожежа, що виникла була швидко ліквідована. Набагато серйозніше склалася ситуація на АЕС "Фукусіма- 1", де через відключення охолоджуючої системи розплавилося ядерне паливо в реакторі блоку № 1. У зв'язку з виявленим витоком, була проведена евакуація у 10-ти км зоні навколо АЕС.
ФОТО: nnm.me

# data[].attributes.attachment_link.title
ТОП-9 найпотужніших аварій на АЕС (ФОТО) - новини Еспресо TV | Україна

# data[].attributes.attachment_link.description
До цієї сумної дати журналісти Еспресо.TV підібрали добірку найбільших аварій на АЕС. На жаль, аварії на Чорнобильській АЕС і досі належить першість за наслідками та потужністю вибуху, серед катастроф XX ст. та XXI ст. на атомних електростанціях : 1. 12 грудня 1952 року увійшло в історію, як дата першої в світі серйозної аварії на атомній електростанції.

# data[].attributes.headline
ХАРАКТЕРИСТИКА СТАНУ ЗДОРОВ'Я ПОСТРАЖДАЛИХ ВІД АВАРІЇ НА ЧОРНОБИЛЬСЬКІЙ АЕС

# data[].attributes.subject
ХАРАКТЕРИСТИКА СТАНУ ЗДОРОВ'Я ПОСТРАЖДАЛИХ ВІД АВАРІЇ НА ЧОРНОБИЛЬСЬКІЙ АЕС

# data[].attributes.body
Волковська Дар'я
В Україні, за офіційною статистикою, станом на 1 січня 2016 року людей, які постраждали внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС налічується майже два мільйони осіб. Щороку кількість чорнобильців зменшується і щороку виявляють у них нові захворювання. Здебільшого – це онкологічні захворювання.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Деталі

Категорія: Шістнадцята всеукраїнська практично-пiзнавальна iнтернет-конференцiя
Єрошкіна Тетяна Василівна доктор медичних наук, професор., Дніпровський національний університет імені Олеся Гончара Україна, м. Дніпро Анотація: У статті аналізується і оцінюється стан здоров'я дорослих потерпілих, внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС. Ключові слова: аварія на Чорнобильській АЕС, стан здоров'я, показники захворюваності, інвалідність, первинна захворюваність.
Зміст наукової роботи. Аварія на Чорнобильській АЕС - найбільша еколого-техногенна катастрофа ХХ століття за масштабами впливу на природне середовище та здоров'я багатьох контингентів людей. Наслідки аварії вплили на стан здоров'я, умови та спосіб життя людей, які мешкають не тільки на забруднених територіях, але й на території усієї України. В навколишнє середовище із активної зони реактора було викинуто біля 300 MKu (11 х 1018 частин) радіоактивних речовин, що призвело до забруднення 50500 км2 території України, де у 2218 населених пунктах мешкає більше 2,4 млн. осіб [11].

У 1987 році під наглядом закладів, підпорядкованих МОЗ України, перебувало 264587 осіб, потерпілих від аварії на ЧАЕС. У 2005 році їх кількість досягла 2744226 осіб, у послідуючі роки кількість цього контингенту дещо зменшувалась і у 2015 році стала 1962477 осіб [1].

Відсоток визнаних здоровими ліквідаторів за останні роки зменшився до 9,63% [13]. Щорічний рівень захворюваності дорослих та дітей зростає на 2,5 - 2,8 % [1].

Перед медичною наукою після аварії на Чорнобильській АЕС встала задача вивчення стану здоров'я потерпілого населення і розробки комплексу лікувально-профілактичних та реабілітаційних заходів щодо його збереження. Аналіз даних літературних публікацій вітчизняних та зарубіжних авторів свідчить про неухильне погіршення показників здоров'я цього контингенту хворих [5; 9; 12; 16.], що обумовило актуальність даного дослідження.

Аналізуючи стан здоров'я дорослих потерпілих внаслідок аварії на ЧАЕС, слід відмітити, що їх захворюваність перевищує захворюваність умовно непотерпілого населення, що спостерігається і за окремими класами хвороб та нозологічними формами. У перші десять років після аварії найбільший рівень захворюваності потерпілого населення на 10000 відповідного контингенту непотерпілого населення спостерігався за такими нозологічними формами: гіперплазія щитовидної залози (в 2,5 рази), хвороби крові (в 2,2 рази), вегето-судинна дистонія (в 2,1 рази), залізодефіцитні анемії (в 2 рази) [16].

Розрізняють такі показники захворюваності: поширеність захворювань (загальна захворюваність) - це рівень усіх зареєстрованих захворювань за календарний рік: гострих і хронічних - таких, що зареєстровані при першому звертанні в поточному році, а виявлені як у поточному , так і у попередні роки; первинна захворюваність - рівень вперше зареєстрованих захворювань за календарний рік на даній території, враховуються всі гострі та вперше встановлені протягом року хронічні захворювання.

Як статистичне поняття ці показники розраховуються на 1000 або 10 тис.населення.

Поширеність, захворюваність, первинна інвалідність та смертність потерпілих дорослих від 18 років у 2015 році висвітлені у табл.1.[15].
Таблиця 1. Захворюваність, інвалідність та смертність потерпілих-дорослих від 18 років і старше на 10 тис. осіб у 2015 р.
Поширеність захворювань за всіма хворобами склала у 2015 році 25411,43 на 10 тис. потерпілих. Перше рангове місце зайняли хвороби системи кровообігу (8998,06%00), друге - хвороби органів травлення (3469,22%00),третє - хвороби органів дихання (2965,27%00).

Серед умовно непотерпілого населення показники вказаних захворювань значно нижчі.

За первинною захворюваністю перше місце посіли хвороби органів дихання (1815,78%00), друге - хвороби системи кровообігу (601,80%00), третє - травми та отруєння (489,96%00).

За первинною інвалідністю перше місце посіли новоутворення (12,82%00),друге - хвороби системи кровообігу (3,35%00), третє - хвороби нервової системи (0,30%00).

Перше рангове місце серед причин смертності дорослих потерпілих склали хвороби системи кровообігу (148,32%),друге - новоутворення (29,22%00), третє - травми та отруєння (10,28%00).

І хоча авторами наводиться різна структура захворюваності постраждалих за минулий післяаварійний період [5; 7; 10], все ж перші рангові місця займають хвороби органів дихання, нервової системи, системи кровообігу та органів травлення, що пояснюється як безпосереднім впливом на органи і системи, так і опосередкованим.

Суттєвий механізм специфічної дії малих доз радіації в першу чергу пов'язаний з розвитком вільно радикальних реакцій ПОЛ біомембран. Другою ланкою патогенезу дії малих доз є реакція хронічної активації функції симпато-адреналової та гіпоталамо-гіпофізарно-кортикоадреналової систем. Третьою ланкою дії комплексу факторів Чорнобильської катастрофи є дисрегуляція функції імунної системи [2; 16.]. Це пояснює великий поліморфізм змін у життєдіяльності організму і різноманітність психосоматичних розладів у потерпілих.

Одним із показників, що характеризують стан здоров'я населення, є показник інвалідності [3]. За даними Міністерства охорони здоров'я України з 1987р. по 1997р. було первинно визнано інвалідами внаслідок аварії на ЧАЕС 65і760 осіб, з них 67,3 % ліквідаторів; 26,9 % проживаючих на територіях радіоекологічного контролю та 15,8 % евакуйованих. У подальші роки кількість первинно визнаних інвалідами зменшилась (у 2015 р. їх стало 17,43 на 10 тис. осіб).

У структурі захворювань, які призвели до інвалідності, перше місце посідають хвороби системи кровообігу (44,4 %), друге - новоутворення (33%), в тому числі злоякісні (32,2 %), третє - хвороби нервової системи (6,9 на 10 000 потерпілих). Зростання первинної інвалідності внаслідок аварії на ЧАЕС відмічалось в перші 10 років після аварії в усіх областях з територіями радіоекологічного контролю, а також у республіці Крим, Дніпропетровській, Донецькій, Одеській, Луганській, Харківській областях та місті Києв, в основному за рахунок проживаючого там контингенту потерпілого населення [6;8;15].

Аналізуючи показник смертності дорослих чорнобильського контингенту в динаміці з 1987 по 1997 рр., слід зазначити, що він зріс в 2,2 рази. Таке зростання обумовлено перш за все зростанням смертності потерпілих першої групи первинного обліку та збереженням високого рівня смертності потерпілих третьої групи первинного обліку (за рахунок високої питомої ваги осіб віком старше за 60 років) [11]. Структура смертності дорослого населення протягом післяаварійних років залишається незмінною і не відрізняється від такої серед непотерпілого населення. На першому ранговому місці - смерть від хвороб системи кровообігу, на другому - від злоякісних новоутворень, на третьому - травм і отруєнь. Незважаючи на зростання загальної смертності потерпілого населення, рівень її на протязі післяаварійного періоду не перевищував рівень загальної смертності населення України, але темпи приросту показників смертності значно перевищують середньостатистичні по Україні для населення працездатного віку [4; 14.].

Висновки: Аналіз показників стану здоров'я потерпілих на основі багаторічного моніторингу показав значне його погіршення на фоні погіршення стану здоров'я населення України в цілому. Динаміка змін показників здоров'я постраждалих має більш виражений характер, що пов'язано не тільки з впливом факторів Чорнобильської катастрофи, а й з погіршенням умов життя. Слід також зазначити, що дані про збільшення захворюваності необхідно також розглядати і як результат постійного медичного контролю, і покращення діагностичної бази, і самої діагностики.
Список літератури:
1. Аналіз стану надання медико-санітарної допомоги населенню, постраждалому внаслідок аварії на ЧАЕС, що знаходяться на обліку в Дніпропетровському обласному реєстрі у 2015 році / - Дніро, 2016, - 25 с.

2. Барабой В.А. Перекисное окисление и радиация. // В.А. Барабой, В.Э. Орёл, И.М.Карнаух. - К.: Наук, думка, 1993. - 256 с.

3. Войтчак Т.Г. Инвалидность у лиц, пострадавших вследствие аварии на Чернобыльской АЭС / Т.Г. Войтчак, В.В. Коваленко // Современные проблемы медико-социальной экспертизы и реабилитации: Тез. докл. 8-й обл. науч. конф. - Днепропетровск, 1993. -С. 27-28.

4. Гродзінський Д. Закриття Чорнобильської AEC- завершення чи початок? / Гродзінський Д // Ліки України - 2000. - № 12. - С. 20 - 22.

5. Динамика заболеваемости участников ликвидации аварии на Чернобыльской АЭС/ А.П. Бирюкова, В.К. Иванов, А.Ф. Цыб. и др. //Медицина труда и пром. экология. - 2000. - №5 - С.1 - 5.

6. Донець М. П. Демографічна ситуація в Чернігівській області та її зв'язок з Чорнобильською катастрофою / М. П. Донець // Екологічні проблеми та здоров'я нації. - №2, 2004. - С. 17 - 20.

7. Епідеміологічний аналіз стану здоров'я учасників ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС / В.М. Пономаренко, А.М. Нагорна, Е.В. Оснач, Т.Л. Прокліна // Лік. справа. - 1998. - № 8. - С. 39-41.

8. Заболеваемость и пути совершенствования организации медицинской помощи населению, пострадавшему при аварии на ЧАЭС/ И.П. Мордачев, И.И. Бурлак, В.И. Заяц и др. // Сов. здравоохранение. - 1991. - № 4. - С. 37 - 39.

9. Легеза В.И. Ликвидаторы последствий аварии на Чернобыльской АЭС - 10 лет спустя/ В.И. Легеза // Терапевт. арх. - 1998. - Т. 70, № 1 - С. 77 - 79.

10. Мальцев В.І. Оцінка стану здоров'я населення, особливості перебігу хвороб внутрішніх органів та вдосконалення надання медичної допомоги в зв'язку з аварією на ЧАЕС: Автореф. дис. ... д-ра. мед. наук / В.І. Мальцев // МОЗ України. Харків, держ. мед. ун-т. - Харків, 1996. - 41с.

11. Медична статистика України 1993 - 1997р.р. - К.: Центр мед. статистики МОЗ України, 1998. - 303 с.

12. Оценка риска последствий аварии на ЧАЭС на здоровье участниковее ликвидации (по материалам Украинского национального регистра) / А.М. Нагорная, А.В. Степаненко, Т.Л. Проклина, Л.А. Литвинова /Чернобыль и здоровье людей: Тез. докл. науч.-практ конф. (20 - 22 апреля 1993г.) - К. 1993. - Ч. 2. - С. 220.

13.Петрук Д. Чорнобиль та здоров'я людини /Д. Петрук // Ліки України. - 2000. - № 5. - С. 34-37.

14. Показники здоров'я потерпілих внаслідок аварії на Чорнобильській атомній електростанції (1987 - 1995 рр.) / Гол. ред. А.Н. Міщенко. - К.: Вид-во. інформ.-аналітичного центру наук.-виробничої фірми "Техніка, медицина, екологія", 1996. - 438 с.

15.Показники здоров'я та надання медичної допомоги потерпілим внаслідок аварії на Чорнобильської АЕС за 2015 рік / Розробн. Руденко Н. Г., Руденко О. В; гол. ред. М. В. Голубчиков. - Київ: МОЗ України, ДЗ Центр медичної статистики, 2016. - 81 с.

16. Пономаренко В.М. Динаміка змін у стані здоров'я дорослого населення, що постраждало внаслідок аварії на ЧАЕС / В.М. Пономаренко, А.М. Нагорна, Т.Л. Прокліна // Вісн. соц. гігієни та організації охорони здоров'я України. - 1999. - № 2. - С. 43 - 46.

# data[].attributes.attachment_link.title
ХАРАКТЕРИСТИКА СТАНУ ЗДОРОВ'Я ПОСТРАЖДАЛИХ ВІД АВАРІЇ НА ЧОРНОБИЛЬСЬКІЙ АЕС

# data[].attributes.attachment_link.description
Деталі Категорія: Шістнадцята всеукраїнська практично-пiзнавальна iнтернет-конференцiя Єрошкіна Тетяна Василівна доктор медичних наук, професор., Дніпровський національний університет імені Олеся Гончара Україна, м. Дніпро Анотація: У статті аналізується і оцінюється стан здоров'я дорослих потерпілих, внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС. Ключові слова: аварія на Чорнобильській АЕС, стан здоров'я, показники захворюваності, інвалідність, первинна захворюваність.

# data[].attributes.headline
Аварія на Фукусімі-1: факти про жахливу катастрофу в Японії

# data[].attributes.subject
Аварія на Фукусімі-1: факти про жахливу катастрофу в Японії

# data[].attributes.body
Маричева Анна
За посиланням стаття + відео

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Авария на Первой Фукусимской АЭС достигла наивысшего уровня радиационной опасности - семи баллов по международной шкале ядерных событий. Трагедию часто сравнивают со взрывом на Чернобыльской атомной электростанции, а Япония и до сих пор борется с ее последствиями.
Разрушительное землетрясение в Японии

11 марта 2011 года на Японию обрушилось крупнейшее в истории землетрясение, силой в 9 баллов по шкале Рихтера. Этот природный катаклизм привел к ряду трагических событий, которые коснулись не только Японии, но и всего Мира.

Сравните: Чернобыль: 12 фактов об аварии, городе и животных

Подземные толчки с эпицентром в Тихом океане спровоцировали цунами. Японское побережье накрыли гигантские волны, высота которых порой достигали сорока метров. В стране было введено чрезвычайное положение.

Землетрясение в Японии в 2011 году

Цунами и землетрясение привело к масштабным разрушениям зданий и унесли жизни более 5 тысяч человек, еще свыше 8,5 тысяч - считались пропавшими без вести. Землетрясение было настолько сильным, что привело к сдвигу Земли с оси на 15 сантиметров.

Что известно об аварии на Фукусиме-1?

Следующее несчастье, которое постигло японцев через катаклизм - была авария на АЭС Фукусима-1. 11 марта три работающих энергоблока на станции были немедленно остановлены, как следствие - было прервано электроснабжение, которое необходимо для отвода остаточного энерговыделения реактора.

Авария на АЭС Фукусимы 1

На следующий день правительство Японии начало предварительную эвакуацию населения вокруг 10-километровой зоны. Уже через 8,5 часов на первом энергоблоке АЭС прогремел взрыв. Он разрушил часть защитных бетонных конструкций, четверо людей получили ранения.

Почему взорвался энергоблок? Причиной взрыва стало образование водорода вследствие падения уровня воды в реакторе и перегрева активной зоны. В тот же день Генеральный секретарь правительства Японии подтвердил информацию, которая распространялась среди населения, об утечке радиации.

Читайте также: Взрыв на Deepwater Horizon: о последствиях одной из крупнейших техногенных катастроф в истории

Для охлаждения корпуса реактора начали закачивать морскую воду. Через 2 дня на АЭС прогремело еще 2 взрыва, на этот раз - на 3-м энергоблоке, а на следующий день - на 2-м. Работники непрерывно проводили работы по устранению последствий аварии, однако в 5 часов утра на 4-м энергоблоке возник пожар. Его удалось потушить в течение 2 часов, однако последствия были критическими. На этот раз выброс радиации был значительно больше.

Пожар тушили несколько часов

Как реагировала власть на аварию? Премьер-министр Японии Наото Кан в экстренном сообщении призвал население, проживающее в радиусе 30 километров от станции, не выходить из домов и закрыть все окна. Все работники, которые не принимали участия в ликвидации аварии, были немедленно эвакуированы. Люди были напуганы и растеряны, никто не знал, каких последствий ожидать.

Интересно! Экспедиция Франклина: что стало причиной загадочных смертей 129 мореплавателей

Власть пыталась справиться с ситуацией, однако высокий уровень радиации не позволял использовать военные вертолеты, которые могли бы сбрасывать воду на разрушенные энергоблоки.

Как ликвидируют последствия аварии?Работы по восстановлению АЭС и устранению последствий продолжались почти месяц. За это время в море было сброшено около 10 000 тонн радиоактивно зараженной воды, которая служила для охлаждения реакторов. 11 апреля произошло еще одно землетрясение, на этот раз силой в 7 баллов. За полгода всю загрязненную воду откачали и починили системы охлаждения реакторов.

Последствия аварии ликвидируют до сих пор

Впрочем, на этом ликвидация аварии не завершилась. Для того, чтобы стабилизировать ситуацию на Фукусимской АЭС, необходимо провести извлечение ядерного топлива из реакторов. Это японские специалисты запланировали сделать аж в 2021 году.

В течение первых дней аварии с прилегающих территорий, которые были поражены радиоактивным загрязнением, пришлось эвакуировать около 170 тысяч жителей. В 2017 году правительство Японии отменило режим эвакуации и позволило жителям возвращаться в свои дома, хотя на это решились далеко не все.

Читайте также: Чернобыльская катастрофа: короткая история о трагедии, которая навсегда запечатлелась в памяти

Территория вокруг "Фукусимы-1" не стала зоной отчуждения и не привлекает туристов так, как Чернобыльская АЭС. В города, расположенные, казалось бы, в опасной зоне, можно въехать без помех и специальных пропусков. Города не выглядят совсем заброшенными, ведь часть жителей все-таки вернулись. По городам даже курсируют рейсовые автобусы. Однако с радиацией борются и до сих пор.

# data[].attributes.attachment_link.title
Авария на Фукусиме-1: факты о жуткой катастрофе в Японии

# data[].attributes.attachment_link.description
Авария на Первой Фукусимской АЭС достигла наивысшего уровня радиационной опасности - семи баллов по международной шкале ядерных событий. Трагедию часто сравнивают со взрывом на Чернобыльской атомной электростанции, а Япония и до сих пор борется с ее последствиями - 24 Канал

# data[].attributes.body
Мій дідусь був одним з ліквідаторів наслідків аварії на ЧАЕС і нашої сім'ї як-ніяк відомий весь жах цієї трагедії.
Зараз, читаючи історичні статті або дивлячись документальні фільми-по тілу пробігають мурашки. Ми завжди повинні пам'ятати подвиг ліквідаторів наслідків аварії на ЧАЕС і бути вдячними героям, які ціною власного життя і здоров'я 34 роки тому врятували наше майбутнє покоління.

# data[].attributes.headline
Сім найкращих фільмів про аварію на ЧАЕС

# data[].attributes.subject
Сім найкращих фільмів про аварію на ЧАЕС

# data[].attributes.body
Забіяка Юлія

Хочу вам порадити сайт, де ви зможете знайти найцікавіші фільми про аварію на ЧАЕС:
https://ecoaction.org.ua/shist-naykraschyh-filmiv-pro-avariyu-na-chaes.html

# data[].attributes.headline
Міні-серіал Чорнобиль

# data[].attributes.subject
Міні-серіал Чорнобиль

# data[].attributes.body
Фіщук Софія
Раджу вам переглянути міні-серіал Чорнобиль: https://kinogo.eu/9783-chernobyl-serial-2019.html

# data[].attributes.headline
Факти про ЧАЕС, які ви не знали 

# data[].attributes.subject
Факти про ЧАЕС, які ви не знали 

# data[].attributes.body
Растворова Ксенія

1. Чорнобильській катастрофі присвоїли сім балів з 7 можливих за міжнародною шкалою ядерних подій (INES), що зробило її найбільшою техногенною катастрофою тих часів. Слід зазначити, що 7 балів також присвоїли аварії на АЕС Фукусіма-1, Японія, в 2011 році, де в результаті землетрусу теж сталася катастрофа.

2. В результаті аварії на Чорнобильській АЕС було викинуто в 100 разів більше радіації, ніж від ефекту атомних бомб, скинутих на Хіросіму і Нагасакі в 1945-у році.

3. Ядерні дощі пройшли так далеко, що дійшли навіть до Ірландії.

4. Не секрет, що через аварію на Чорнобильській АЕС, Радянський Союз, а зараз Росія і Україна втратили сотні мільярдів доларів.

5. 800 тисяч чоловіків ризикували своїм життям та здоров'ям, аби запобігти наслідкам аварії і стабілізувати ситуацію. Вони трудилися в зоні підвищеного ризику, піддаючись впливу радіації. 25 тисяч з них померли, а понад 70 тисяч стали інвалідами.

6. 20% з цих смертей були самогубствами.

7. Грінпіс стверджує що аварія в Чорнобилі стала причиною смерті від раку близько 90 тисяч осіб по всьому світу.

8. Деякі люди повернулися зі своїми сім'ями в постраждалий район, щоб в своїх інтересах використати компенсації від держави.

9. Існують плани по використанню територій оточуючих реактор, наприклад такі як переробка і утилізація радіоактивних відходів, а також створення природних заповідників.

10. Більше 5 мільйонів людей живуть в районах, які вважаються «забрудненими» радіоактивними речовинами після аварії.

# data[].attributes.headline
Чорнобильська катастрофа: коротка історія про трагедію

# data[].attributes.subject
Чорнобильська катастрофа: коротка історія про трагедію

# data[].attributes.body
Савченко Валерія

26 квітня 1986 року на Чорнобильській АЕС пролунало два вибухи. Спалахнув реактор, в якому у той час знаходилося близько 200 т урану. Крізь зруйновану обшивку радіоактивні речовини вирвалися назовні, отруюючи усе живе навколо в радіусі багатьох кілометрів
До ліквідації наслідків катастрофи було залучено загалом близько 240 тисяч рятувальників. Перші пожежники, які прибули гасити полум’я, не мали спеціальних засобів захисту, тому отримали високі, навіть смертельні, дози радіації.
Але саме завдяки вогнеборцям, які жертвували своїми життями, вдалося запобігти водневому вибуху, що міг відбутися, якби реактор продовжував палати. Згодом підрахували, що загальна радіація ізотопів, викинута тоді в повітря, була в 30 разів більшою, ніж під час вибуху атомної бомби в Хіросімі, і першими, хто відчув її на собі були працівники станції та рятівники.

Також, я зробила асоціативний плакат, який відображає усю суть цієї трагедії

# data[].attributes.headline
Найбільші аварії на АЕС в історії людства

# data[].attributes.subject
Найбільші аварії на АЕС в історії людства

# data[].attributes.body
Сабєгатулін Володимир

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
InfoKava.com - новини, які свіжіші за свіжоприготовану каву

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
26 квітня 1986 року стався вибух на 4-му енергоблоці Чорнобильської атомної електростанції (АЕС). Була цілком зруйнована активна зона реактора, будівля енергоблока частково обвалилася, відбувся значний викид радіоактивних матеріалів у навколишнє середовище.
Утворилася хмара рознесло радіонукліди по більшій частині території Європи і Радянського Союзу.

Безпосередньо під час вибуху загинула одна людина, ще один помер вранці.

Згодом у 134 співробітників чаес та рятувальних команд розвинулася променева хвороба. 28 з них померли протягом наступних місяців.

Досі ця аварія вважається самою страшною аварією на АЕС в історії. Однак подібні історії траплялися не тільки на території колишнього СРСР.
Нижче представляємо топ-10 найстрашніших аварій на атомних електростанціях. 10. "Токаймура", Японія, 1999 р. Рівень: 4
Аварія на ядерному об'єкті "Токаймура" сталася 30 вересня 1999 р. і спричинила за собою смерть трьох осіб.

На той момент це була найсерйозніша аварія в Японії, пов'язана з мирним використанням ядерної енергії.

Аварія трапилася на маленькому радіохимічному заводі компанії JCO, підрозділі Sumitomo Metal Mining, в селищі Токай повіту Наку префектури Ібаракі.

Вибуху не було, але наслідком ядерної реакції були інтенсивна гамма - і нейтронне випромінювання з відстійника, яке викликало спрацьовування сигналу тривоги, після чого почалися дії щодо локалізації аварії.

Зокрема, було евакуйовано 161 особу з 39 житлових будинків в радіусі 350 метрів від підприємства (їм було дозволено повернутися в свої будинки через дві доби).

Через 11 годин після початку аварії на одній з ділянок за межами заводу був зареєстрований рівень гамма-випромінювання в 0,5 мілізіверт на годину, що приблизно в 4167 разів перевищує природний фон.

Троє робітників, які безпосередньо працювали з розчином, сильно опромінилися. Двоє померли через кілька місяців.

Всього ж опроміненню піддалося 667 осіб (включаючи працівників заводу, пожежників і рятувальників, а також місцевих жителів), але, за винятком згаданих вище трьох робітників, їхні дози опромінення були незначні.
9. Буенос-Айрес, Аргентина, 1983 р. Рівень: 4
Установка RA-2 знаходилася в Буенос-Айресі в Аргентині.

Кваліфікований оператор, з 14-річним досвідом роботи, знаходився один в реакторному залі і виконував операції по зміні конфігурації палива.

Сповільнювач не був злитий з бака, хоча цього вимагали інструкції. Замість того, щоб видалити з бака два паливних елемента, їх розмістили за графітовим відбивачем.

Паливна конфігурація доповнювалася двома регулюючими елементами без кадмієвих пластин. Критичний стан було досягнуто, очевидно, коли проводилася установка другого з них, бо його знайшли лише частково зануреним.

Сплеск потужності дав від 3 до 4,5×1017 поділок, оператор отримав поглинену дозу гамма-випромінювання близько 2000 радий і 1700 радій нейтронного випромінювання.

Опромінення було вкрай нерівномірним, верхня права частина тіла була опроміннена сильніше. Оператор прожив після цього два дні.

Два оператори, які перебували в пультовій, отримали дози 15 радий нейтронного і 20 радій гамма-випромінювання. Шестеро інших отримали менші дози, склали близько 1 радій, ще дев'ять осіб - менше 1 радій.
8. "Сен-Лоран", Франція, 1969 рік Рівень: 4
Перший газоохолоджувальний уран-графітовий реактор типу UNGG на АЕС "Сен-Лоран" був запущений в експлуатацію 24 березня 1969 р. Через півроку його роботи трапився один з найсерйозніших інцидентів на атомних електростанціях Франції і світу.

50 кг урану, поміщені в реактор, почали плавитися. Цей випадок був класифікований 4 ступенем за міжнародною шкалою ядерних подій (INES), що стало найсерйознішим інцидентом в історії французьких АЕС.

В результаті аварії близько 50 кг розплавленого палива залишилося всередині бетонної корпусу, тому витік радіоактивності за його межі була незначною і ніхто не постраждав, але потрібно зупинити блок майже на рік для очищення реактора і удосконалення перевантажувальної машини.
7. АЕС SL-1, США, штат Айдахо, 1961 р. Рівень: 5
SL-1 - американський експериментальний ядерний реактор. Був розроблений за замовленням Армії США, для електропостачання ізольованих радіолокаційних станцій за Полярним колом і для лінії раннього радіолокаційного виявлення.

Розробка велася в рамках програми Argonne Low Power Reactor (ALPR).

3 січня 1961 р. на реакторі при виконанні робіт був з невстановлених причин витягнутий керуючий стрижень, почалася некерована ланцюгова реакція, паливо розігрілося до 2000 K, стався тепловий вибух, який вбив 3 співробітників.

Це єдина радіаційна аварія в США, яка призвела до негайної смерті людей, розплавлення реактора і викиду в атмосферу 3 ТБк радіоактивного йоду.
6. Гоянія, Бразилія, 1987 р. Рівень: 5
У 1987 р. з занедбаній лікарні мародерами була викрадена деталь з установки для радіотерапії, що містить радіоактивний ізотоп цезій-137 у вигляді хлориду цезію, після чого була викинута.

Але через якийсь час була знайдена на звалищі і привернула увагу власника звалища Девара Феррейри, який потім приніс знайдене медичне джерело радіоактивного випромінювання в свій будинок і запросив сусідів, родичів і друзів подивитися на порошок, що світиться блакитним світлом.

Дрібні фрагменти джерела брали в руки, натирали ними шкіру, передавали іншим людям у якості подарунків, і в результаті почалося поширення радіоактивного забруднення.

Протягом більш ніж двох тижнів з порошкоподібною цезію хлоридом контактували все нові люди, і ніхто з них не знав про пов'язану з ним небезпеку.

В результаті широкого розповсюдження високорадіоактивного порошку і його активного контактування з різними предметами накопичилася велика кількість забрудненого радіацією матеріалу, який у подальшому був похований на горбистій території одного з передмість міста, в так званому приповерхневому сховищі.

Цю територію можна буде знову використовувати тільки через 300 років.
5. АЕС Three Mile Island, США, штат Пенсільванія, 1979 р. Рівень: 5
Аварія на АЕС Three Mile Island - найбільша аварія в історії комерційної атомної енергетики США, що сталася 28 березня 1979 р. на другому енергоблоці станції з причини своєчасно не виявленого витоку теплоносія першого контуру реакторної установки і відповідно втрати охолодження ядерного палива.

В ході аварії сталося розплавлення близько 50% активної зони реактора, після чого енергоблок так і не був відновлений.

Приміщення АЕС зазнали значного радіоактивного забруднення, однак радіаційні наслідки для населення і навколишнього середовища виявилися несуттєвими. Аварії присвоєно рівень 5 за шкалою INES.

Аварія посилила вже існуючу кризу в атомній енергетиці США і викликала сплеск антиядерних настроїв у суспільстві.

Хоча все це і не призвело до миттєвого припинення зростання атомної енергетичної галузі США, її історичний розвиток було зупинено.

Після 1979 р. і до 2012 р. жодної нової ліцензії на будівництво АЕС не було видано, а введення в дію 71 раніше запланованої станції було скасовано.
4. Windscale, Великобританія, 1957 р. Рівень: 5
Аварія в Уіндскейлі - велика радіаційна аварія, що сталася 10 жовтня 1957 р. на одному з двох реакторів атомного комплексу "Селлафілд", в графстві Камбрія на північному заході Англії.

В результаті пожежі в графітовому реакторі з повітряним охолодженням для виробництва збройового плутонію стався великий (550-750 ТБк) викид радіоактивних речовин.

Аварія відповідає 5-му рівню за міжнародною шкалою ядерних подій (INES) і є найбільшою в історії ядерної індустрії Великобританії.
3. Киштим, Росія, 1957 р. Рівень: 6
"Киштимська аварія" - перша в СРСР радіаційна надзвичайна ситуація техногенного характеру, що виникла 29 вересня 1957 р. на хімкомбінаті "Маяк", розташованому в закритому місті Челябінськ-40 (нині Озерськ).

29 вересня 1957 р. в 16:22 через вихід з ладу системи охолодження стався вибух ємності об'ємом 300 куб. м, де містилося близько 80 куб. м високорадіоактивних ядерних відходів.

Вибухом, оцінюваним в десятки тонн в тротиловому еквіваленті, ємність була зруйнована, бетонне перекриття товщиною 1 м, вагою 160 тонн відкинуто в сторону, в атмосферу було викинуто близько 20 млн кюрі радіоактивних речовин.

Частина радіоактивних речовин була піднята вибухом на висоту 1-2 км і утворили хмара, що складається з рідких і твердих аерозолів.

Протягом 10-12 годин радіоактивні речовини випали протягом 300-350 км у північно-східному напрямку від місця вибуху (по напрямку вітру).

В зоні радіаційного забруднення виявилася територія декількох підприємств комбінату "Маяк", військове містечко, пожежна частина, колонія ув'язнених і далі територія площею 23 тис. кв. км з населенням 270 тис. осіб у 217 населених пунктах трьох областей: Челябінській, Свердловській і Тюменській.

Сам Челябінськ-40 не постраждав. 90% радіаційних забруднень випали на території хімкомбінату "Маяк", а решта розсіялася далі.
2. АЕС "Фукусіма", Японія, 2011 Рівень: 7
Аварія на АЕС "Фукусіма-1" - велика радіаційна аварія максимального 7-го рівня за Міжнародною шкалою ядерних подій, що сталася 11 березня 2011 р. в результаті найсильнішого в історії Японії землетрусу і наступного за ним цунамі.

Землетрус і удар цунамі вивели з ладу зовнішні засоби електропостачання та резервні дизельні генератори, що стало причиною непрацездатності всіх систем нормального і аварійного охолодження і призвело до розплавлення активної зони реакторів на енергоблоках 1, 2 і 3 в перші дні розвитку аварії.

За місяць до аварії японське відомство схвалило експлуатацію енергоблоку № 1 протягом наступних 10 років.

В грудні 2013 р. АЕС була офіційно закрита. На території станції тривають роботи з ліквідації наслідків аварії.

Японські інженери-ядерники оцінюють, що приведення об'єкта в стабільний, безпечний стан може зажадати до 40 років.

Фінансовий збиток, включаючи витрати на ліквідацію наслідків, витрати на дезактивацію і компенсації, станом на 2017 р. оцінюється в $189 млрд.

Оскільки роботи по усуненню наслідків займуть роки, сума збільшиться.
1. Чорнобильська АЕС, СРСР, 1986 р. Рівень: 7
Чорнобильська катастрофа - руйнування 26 квітня 1986 р. четвертого енергоблоку Чорнобильської атомної електростанції, розташованої на території Української РСР (нині Україна).

Руйнування мало вибуховий характер, реактор був повністю зруйнований, і в навколишнє середовище було викинуто велику кількість радіоактивних речовин.

Аварія розцінюється як найбільша у своєму роді за всю історію ядерної енергетики як за кількістю загиблих і потерпілих від її наслідків людей, так і за економічним збитком.

Протягом перших трьох місяців після аварії загинула 31 людина; віддалені наслідки опромінення, виявлені за наступні 15 років, стали причиною загибелі від 60 до 80 осіб.

134 людини перенесли променеву хворобу тієї чи іншої ступеня тяжкості.

Більше 115 тис. людей з 30-кілометрової зони було евакуйовано.

Для ліквідації наслідків були мобілізовані значні ресурси, понад 600 тис. осіб брали участь у ліквідації наслідків аварії.

За матеріалами: vestifinance

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
випромінювання

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
радіоактивних

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
радіоактивного

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Марина Корнева

# data[].attributes.attachment_link.title
Найбільші аварії на АЕС в історії людства

# data[].attributes.attachment_link.description
26 квітня 1986 року стався вибух на 4-му енергоблоці Чорнобильської атомної електростанції (АЕС). Була цілком зруйнована активна зона реактора, будівля енергоблока частково обвалилася, відбувся значний викид радіоактивних матеріалів у навколишнє середовище. Утворилася хмара рознесло радіонукліди по більшій частині території Європи і Радянського Союзу. Безпосередньо під час вибуху загинула одна людина, ще один помер вранці.

# data[].attributes.headline
Ядерный взрыв на Харьковщине

# data[].attributes.subject
Ядерный взрыв на Харьковщине

# data[].attributes.body
Операція "Факел", яка проходила на Харківщині

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Новости Харькова и Харьковской области. Медиа группа "Объектив"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Через 50 лет после подземного ядерного взрыва неподалеку от села Крестище опасные последствия исчезли.

Специалисты института геохимии окружающей среды (Киев) проанализировали пробы земли воды, которые были взяты на месте подземного ядерного взрыва. Взрыв был проведен 9 июля 1972 года в 3 км от села Крестище Красноградского района Харьковской области с целью ликвидации горения газа на буровой вышке.

Как сообщается в сюжете ТСН, результаты проб показали, что местность вокруг ядерного взрыва спустя 50 лет очистилась и пригодна для жизни. Опасности для жителей нет.

Пробы были взяты от центра взрыва в 500 м, в километре и в 3-х километрах. Специалисты выявили допустимое количество цезия-137, - сообщает "Хвиля".

В то же время, по данным медиков, как последствие взрыва, в близлежащих селах около 1,5 тысячи человек умерли от рака. Преобладали рак легких и желудка у мужчин, рак молочной железы у женщин. Болели до 2000 года, а затем заболеваемость выровнялась.

"Факел" - первый промышленный ядерный взрыв в Украине, оказавшийся неудачным. Пожар на недавно открытом газоконденсатном месторождении обычными методами загасить не удавалось. При этом ученые решили повторить опыт применения подземного ядерного взрыва, который был проведен в 1966 на месторождении Урта-Булак в Узбекистане. Постановление о применении промышленного ядерного взрыва для остановки газового фонтана было подписано лично Леонидом Брежневым и Алексеем Косыгиным.

Однако через 20 секунд после взрыва ядерного заряда из кратера вокруг скважины на высоту около 1 км вырвался мощный газовый фонтан, смешанный с породой, а через минуту образовалось характерное грибообразное облако ядерного взрыва.

Газовый факел потушили через несколько месяцев стандартными методами - раскапыванием скважины.

Напомним, что дело диверсанта, который пытался взорвать емкости с хлором, направлено в суд. Взрыв мог привести к химическому отравлению харьковчан.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ядерный взрыв на Харьковщине. Стали известны результаты анализа почвы и воды (видео, фото) | "Объектив"

# data[].attributes.attachment_link.description
Через 50 лет после подземного ядерного взрыва неподалеку от села Крестище опасные последствия исчезли. Специалисты института геохимии окружающей среды (Киев) проанализировали пробы земли воды, которые были взяты на месте подземного ядерного взрыва. Взрыв был проведен 9 июля 1972 года в 3 км от села Крестище Красноградского района Харьковской области с целью ликвидации горения газа на буровой вышке.

# data[].attributes.headline
Небезпека ядерної зброї

# data[].attributes.subject
Небезпека ядерної зброї

# data[].attributes.body
Ширяєва Надія
Ядерна зброя – смертельна іграшки, що наводить жах на всіх без перебору. І створили її для того, аби утримувати першість у гонці озброєнь, щоб мати вагомий аргумент у будь-якому протистоянні. А також диктувати свої правила гри усьому іншому світу.
Принцип дії ядерного снаряда відбувається завдяки ланцюговій реакції. Починається вона завдяки надвисокому тиску, створеному детонацією звичайної вибухівки всередині ядерного боєзаряду. Від цього тиску атоми високозбагаченого урану або плутонію розчіпляються, виділяючи величезну кількість енергії та нейтронів, які рухаючись на шаленій швидкості бомбардують інші атоми урану або плутонію і так далі.
Під час Другої світової війни 6 серпня 1945 року о 8.15 ранку бомбардувальником США B-29 "Енола Гей" було скинуто атомну бомбу на Хіросіму.
Від вибухів миттєво загинуло 70 000 мешканців Хіросіми та 60 000 мешканців Нагасакі. З серпня по грудень 1945 року загальна кількість тих, хто помер від ран і хвороб, спричинених радіацією, склала близько півмільйона осіб у обох містах.
Цей день назавжди залишиться в історії світу, а наслідки від використання ядерної зброї ніколи не забудуться людством.

Досі бомбардування Хіросіми й Нагасакі залишається єдиним випадком застосування ядерної зброї в історії людства. Уряд США вирішив скинути бомби, вважаючи, що цим пришвидшить закінчення війни, і не буде необхідності у веденні тривалих кривавих боїв на головному острові Японії. Японія капітулювала, поклавши таким чином кінець війні.Ядерна атака знищила дві третини жителів Хіросіми. У 1942 році його населення становило майже 420 тисяч осіб. Після 6 серпня 1945, коли в небі над містом спалахнуло 20-кілотонне "сонце", з них залишилося в живих лише 137 тисяч. В атомному вогні загинули практично всі чиновники та військові, що перебували саме в центрі міста. В тому числі і мер Хіросіми Авая Сенкіті.
Людей, які вижили після атомних бомбардувань Хіросіми і Нагасакі, японці називають "хібакуся", що означає "ті, хто зазнав наслідків вибуху". Попри те, що уряд надає їм всіляку підтримку і вони отримують спеціальну грошову допомогу, ставлення в суспільстві до них неоднозначне.Удар по Нагасакі завдали тільки тому, що над початковою метою ВВС США - містом Кокура - була погана видимість через хмари.У сучасних Хіросімі і Нагасакі кипить життя, але майже кожне місце в цих містах нагадує про трагедію.
Відео: https://youtu.be/j4erQhskNlg

# data[].attributes.headline
Рожков Микита 

# data[].attributes.subject
Рожков Микита 

# data[].attributes.body
Аварія на Фукусімі
Аварія на Фукусімі-1: факти про моторошну катастрофу в Японії

Аварія на Першій Фукусімській АЕС сягнула найвищого рівня радіаційної небезпеки – семи балів за міжнародною шкалою ядерних подій. Трагедію часто порівнюють із вибухом на Чорнобильській атомній електростанції, а Японія і до сьогодні бореться із її наслідками.
Руйнівний землетрус в Японії
11 березня 2011 року Японію сколихнув найбільший в історії землетрус, силою у 9 балів за шкалою Ріхтера. Цей природний катаклізм призвів до низки трагічних подій, які торкнулися не лише Японії, але й усього світу.
Цунамі та землетрус призвели до масштабних руйнувань будівель та забрали життя понад 5 тисяч людей, ще понад 8,5 тисяч – вважалися зниклими безвісти. Землетрус був настільки сильним, що призвів до зсуву Землі з осі на 15 сантиметрів.
Що відомо про аварію на Фукусімі-1?
Наступне нещастя, яке спіткало японців через катаклізм – була аварія на АЕС Фукусіма-1. 11 березня три працюючі енергоблоки на станції були негайно зупинені, як наслідок – було перервано електропостачання, яке необхідне для відводу залишкового енерговиділення реактора.

Наступного дня уряд Японії розпочав попередню евакуацію населення довкола 10-кілометрової зони. Вже через 8,5 годин на першому енергоблоці АЕС пролунав вибух. Він зруйнував частину захисних бетонних конструкцій, четверо людей отримали поранення.
Чому вибухнув енергоблок? Причиною вибуху стало утворення водню, внаслідок падіння рівня води в реакторі та перегріву активної зони. У той же день Генеральний секретар уряду Японії підтвердив інформацію, яка ширилася поміж населення, про витік радіації.

Як ліквідовують наслідки аварії?
Роботи з відновлення АЕС та усунення наслідків тривали майже місяць. За цей час в море було скинуто приблизно 10 000 тонн радіоактивно зараженої води, яка слугувала для охолодження реакторів. 11 квітня відбувся ще один землетрус, цього разу силою у 7 балів. За півроку усю забруднену воду відкачали та полагодили системи охолодження реакторів.
Утім, на цьому ліквідація аварії не завершилася. Для того, щоб стабілізувати ситуацію на Фукусімській АЕС, необхідно провести витяг ядерного палива з реакторів. Це японські фахівці запланували зробити аж у 2021 році.
Впродовж перших днів аварії з прилеглих територій, які були уражені радіоактивним забрудненням, довелося евакуювати близько 170 тисяч жителів. У 2017 році уряд Японії скасував режим евакуації та дозволив мешканцям повертатися у свої домівки, хоча на це наважилися далеко не всі.

https://youtu.be/P4vFEYqL_vs

# data[].attributes.headline
«Дзвін Чорнобиля»

# data[].attributes.subject
«Дзвін Чорнобиля»

# data[].attributes.body
Маланчик А.
Перший документальний фільм про Чорнобильську катастрофу, який знімали одразу після вибуху та в перші місяці ліквідації трагедії. У стрічці зібрані правдиві спогади свідків, через що фільм був навіть забороненим до показу в СРСР.
https://youtu.be/qCU7D6iIkZ4

# data[].attributes.headline
Небезпека ядерної зброї

# data[].attributes.subject
Небезпека ядерної зброї

# data[].attributes.body
Сємєняк Таїсія
Ядерна зброя - смертельна іграшка, створена людиною. Я вважаю, що це небезпека для людства, адже зараз головним ворогом людини є людина. Пропоную переглянути відео за посиланням

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ядерна зброя - смертельна іграшки, що наводить жах на всіх без перебору. І створили її для того, аби утримувати першість у гонці озброєнь, щоб мати вагомий аргумент у будь-якому протистоянні. А також диктувати свої правила гри усьому іншому світу.
"Ми жителі планети. Наші надії і сподівання у такій небезпеці, в якій ще ніколи не були. Ми не повинні жити у світі де все може вмить зруйнуватися. Але поки існує ядерна зброя - ми в небезпеці", - сказав екс-президент США Барак Обама.

Читайте також: Де та як у світі практикують смертну кару: моторошні факти

У вересень 1942 року США розпочали програму розробки ядерної зброї під кодовою назвою "Мангеттенський проект". До нього долучилися вчені із чотирьох союзних країн: американці, британці, німці та канадці. Серед них був і американець українського походження Георгій Кистяковський.

Під наглядом фізика Роберта Оппенгеймера та генерала Леслі Гровза науковці познайомили світ із першими у світі ядерними бомбами: випробувальний вибух "Триніті" у 1945 році та горезвісні "Малюк" з "Товстуном".

Світ вже не буде таким, як був раніше. Після вибуху кілька людей сміялися, ще кілька плакали. Дуже багато стояли непорушно. А я в цей момент згадав рядки з індуїстського писання: "Я став смертю... руйнівником світів,
- зазначив фізик-теоретик Роберт Оппенгеймер.

Принцип дії ядерного снаряда відбувається завдяки ланцюговій реакції. Починається вона завдяки надвисокому тиску, створеному детонацією звичайної вибухівки всередині ядерного боєзаряду. Від цього тиску атоми високозбагаченого урану або плутонію розчіпляються, виділяючи величезну кількість енергії та нейтронів, які рухаючись на шаленій швидкості бомбардують інші атоми урану або плутонію і так далі.

Якщо звичайний снаряд вражає ціль уламками, то у ядерної бомби все складніше. Там аж 5 факторів ураження: вибухова хвиля, яка зносить все на своєму шляху; пекельний жар, який спопеляє все в найближчому радіусі вибуху; світлове випромінювання яке позбавить без зору будь-кого, хто у той момент матиме розплющені очі; електромагнітний пульс, який вибиває всі електронні прилади та радіація, яка отруює все живе в зоні дії бомби.

Фактори ураження

"Різні частки рухаються із різною швидкістю. Тому, щоб розділити атом, потрібно отримати однакову швидкість. Процес простий - це ніби сходи. Вольтаж збільшується, а отже збільшується і швидкість. Тоді атом розділяється і починається ланцюгова реакція", - пояснив син одного із розробників бомби доктор Алан Уолтон.

Які є види ядерних вибухів - дивіться у програмі.

# data[].attributes.attachment_link.title
Чому ядерна зброя є найбільшою загрозою ХХІ століття: шокуючі факти

# data[].attributes.attachment_link.description
Ядерна зброя - смертельна іграшки, що наводить жах на всіх без перебору. І створили її для того, аби утримувати першість у гонці озброєнь, щоб мати вагомий аргумент у будь-якому протистоянні. А також диктувати свої правила гри усьому іншому світу - 24 Канал