# data[].attributes.body
Symphony No 5 In C Sharp Minor 3) Scherzo
Bridge

# data[].attributes.body
Speak:
Velkommen til "Lyden af litteratur historie i Danmark".  I det første afsnit af denne serie, vil mine skønne medværter Alexander og Oscar og jeg, Camille, tale om perioden; Oplysningtiden.

# data[].attributes.body
Hvad er oplysningstiden

Fornuft, tolerance og demokratiske værdier er alle ord som hurtigt dukker op når vi tænker på oplysningstiden.

Oplysningstiden er navnet på en periode i den europæiske kulturhistorie, der strækker sig fra cirka 1690 og frem til 1789. Her satte man spørgsmålstegn ved mange ting der førhen havde styret landet så som religion. Samfundets politiske og religiøse fordeling af magt kom under beskydning. Oplysningens måde at tænke på var kritisk og fordomsfri. Den rummede en klippefast tro på menneskets evne til gennem viden og erfaringer og at gennemskue verdens sammenhæng intet måtte accepteres, hvis det ikke kunne stå for fornuftens syrebad. ‘I Danmark-Norge regnes nordmanden Ludvig Holberg (1684-1754) som en vigtig forløber for oplysningstiden. Han var fra 1718 professor ved Københavns Universitet i først metafysik, dernæst retorik og til sidst historie.

Oplysningen var først og fremmest en ny og anderledes måde at tænke på. Den var hovedsageligt et vesteuropæisk fænomen og havde sit udspring og sin motor i stormagterne Frankrig og England. Oplysningen var som udgangspunkt en elitekultur, hvilket betyder at det mest kunne ses i samfundets øvre lag og blandt det fremspirende borgerskab. Det tog tid, førend Oplysningen arbejdede sig hele vejen ned i samfundet. Oplysningstiden var præget af en heftig og livlig debat, og de nye ideer og idealer blev relativt hurtigt spredt fra England og Frankrig til resten af Europa. Oplysningstiden var kendetegnet ved en optimistisk tro på det enkelte menneskes evne til at begribe sin omverden ved brug af sin fornuft. Det betyder eksempelvis, at man i denne periode i stigende grad sætter spørgsmålstegn ved traditioner for, hvordan samfundet skulle være indrettet, og hvem der skal have magten.

Nogle af de banebrydende ting, der skete, var blandt andet:

Ophævelsen af stavnsbåndet (1788)

Forbud mod handel af slaver (1792)

En mere menneskelig strafferet (bl.a. Tyveriforordningen 1789)

Et nyt syn på opdragelse og pædagogik (filosoffen Immanuel Kant ændrede tidens syn på pædagogik).

Forfattere som Ambrosius Stub, Charlotte Dorothea Biehl, Hans Adolph Brorson, Johan Herman Wessel og Ludvig Holberg var meget populære i denne tid.

Genrerne komedie og drama blev meget populære, og nogen af de forreste i dette felt var mænd som Johan Herman Wessel og Ludvig Holberg.

Men hvem var Ludvig Holberg, og hvad betød han for Oplysningstiden?

# data[].attributes.body
Ludvig Holberg:

Født: i Bergen 3. dec. 1684.

Død: i København 1754.

Historiker og forfatter og akademiker. 1684-1754. Født i Bergen. Han har skrevet Danmark historie, kirkens historie, erindringer, lange og korte digte og over 500 essays. Han er virkelig skrevet mange forskellige ting. Senere hen begyndte han at skrive på dansk.  Litteraturhistorisk er det bemærkelsesværdigt, at de litterære genrer, Holberg dyrker, i mange tilfælde, etableres på dansk grund netop med hans bidrag som mønster. Han var Danmarks mest kendte komediedigter, og derfor have han en meget stor rolle under oplysningstiden.

Hvilke historier har han skrevet, og hvordan kan de være med til at skildre tidens samfund?

Uddrag:

“Nu går den so ind og æder frokost, og jeg stakkelsmand skal gå fire mil og får hverken vådt eller tørt. Kan nogen mand have sådan forbandet kone som jeg har? Jeg tror virkelig at hun er søskendebarn til Lucifer. Folk siger vel i herredet at Jeppe drikker, men de siger ikke hvorfor Jeppe drikker; thi jeg fik aldrig så mange hug i ti år jeg var under Malicen, som jeg får på en dag af den slemme kvinde. Hun slår mig, ridefogeden driver mig til arbejde som et bæst, og degnen gør mig til hanrej. Må jeg da ikke vel drikke? Må jeg da ikke bruge de midler som naturen giver os at bortdrive sorg med? Var jeg en tosse, så gik sådant mig ikke så meget til hjerte, så drak jeg ej heller ikke. Men det er en afgjort ting at jeg er en vittig mand, derfor føler jeg sådant mere end en anden, derfor må jeg drikke”

Resume:

Dette er et uddrag af Romanen; “Jeppe på Bjerget” skrevet af Ludvig Holberg.

Jeppe på Bjerget handler om bonden Jeppe. Jeppe er bonde og er derfor i en af de nederste klasser i samfundet. Jeppes kone Nille slår ham, og hans eneste løsning på dette er druk. Som der står i uddraget: “ Folk siger vel i Herredet at Jeppe drikker, men de siger ikke, hvorfor Jeppe drikker”

En dag i en brandert ender Jeppe med at falde om af druk. Her bliver han fundet af baronen. Baronen har lyst til at lave en komedie, og derfor tager han Jeppe med til slottet.

Her lader de Jeppe leve i troen om, at han er blevet baron. Jeppe drikkes endnu engang fuld, og de efterlader ham der, hvor de fandt ham. Jeppe bliver sigtet for at have udgivet sig som baronen. Han skal stilles for en dommer. Dommeren dømmer ham til hængning. Baronen har dog ikke afsluttet sin komedie. Jeppe hænges op i et træ, men vågner igen. Han er forvirret om, hvorledes han er død eller ej. Dommeren informerer Jeppe om, at dommen er omstødt. Derefter vender Jeppe tilbage til hans liv på bjerget som bonde.

Miljøet:

Man kan tydeligt se klasseopdelingen i denne tekst. Både overklassen er repræsenteret i form af baronen og hans mænd, men også underklassen er repræsenteret i form af Jeppe. Overklassen håner underklassen ved at gøre Jeppe til grin og udstille ham. Dette var noget, der i høj grad blev gjort opgør med i oplysningstiden, og derfor passer historien “Jeppe på Bjerget” rigtigt godt til denne tid.

Personer:

Jeppe:

Jeppe bliver undertryk og ydmyget i stor grad i denne historie. Der bliver fortalt at han er doven og alkoholiseret. Jeppe tilhører underklassen og derfor tager han ofte den nemme udvej og bearbejder alle andre for hans ulykke.

Nille:

Nille har stor magt over Jeppe. Hun har formået at skabe en slags frygt omkring hende. Jeppe meget bange for hende og siger hende ikke imod.

Baronen:

Baronen er højt stillet i samfundet, og derfor har han også en masse magt.

Perspektivering:

Så hvordan skildre denne historie tiden?

I oplysningstiden havde man meget fokus på, at man alle skulle behandles med lige rettigheder uanset køn, race og tro. Sådan havde det nemlig ikke altid været, også i starten af 1700-tallet blev kvinder behandlet som det svage køn og først i starten af 1900-tallet fik kvinderne deres stemmeret.

Vi synes specielt historien om Jeppe på bjerget er interessant, da den sætter fokus på at kvinderne også kan være magthavere i et forhold. Nille har her magten over Jeppe og hun styre hans tanker og følelser. Derfor er denne historie en smule atypisk for tiden.

Denne historie er dog også meget typisk for tiden, fordi den skildre de samfundsklasser der blev gjort opgør med. Historien viser dog kun hvordan de højere klasser undertrykker de lavere og ikke hvordan der blev gjort opgør med dem.

# data[].attributes.body
Hvorfor var oplysningstiden vigtigt for verden og hvordan har den ændret samfundet?

Oplysningstiden var vigtig fordi man satte fokus på det individuelle menneske. Samfundet ville ikke længere finde sig i kongens, kirkens og adelens tyranni og undertrykkelse. Der blev gjort opgør med store dele af samfundets normer og kulturer. Tiden vendte verden op og ned, og derfor har denne tid har altså været meget vigtigt for den følgende udvikling og de følgende tider.

Hvordan er oplysningstiden anderledes for vores hverdag?

Oplysningstiden er meget anderledes fra den hverdag vi kender i dag. I oplysningstiden gjorder man opgør med tidens hierarkier og normerne der blev opstillet for samfundet. Dette bliver stadig gjort i dag, hvor de fleste mennesker stræber mod et verdenssamfund hvor alle mennesker er lige og frie. På den måde kan man sige at Oplysningstiden minder meget om tiden i dag. Men på den anden side satte man ikke de store spørgsmål ved menneskets fornuft. I dag ville man måske kalde nogle af disse folk en smule naive. Mange blev bildt ting ind, som vi i dag finder helt utroligt uintelligente. Det kunne være ting som 2 + 2 = 5, eller at jorden er flad. På den måde kan man sige at Oplysningstiden adskiller sig meget fra vores hverdag. Vi tror nemlig ikke 100 % på noget før det kan bevises på den ene eller anden måde.

Hvilken tid gik man i møde på dette tidspunkt?

Efter oplysningstiden gik man en periode fyldt med glans og skønhed i møde, kaldet Romantikken. Romantikken både ses som et opgør med den fornuftsdyrkende Oplysning og som en videreførelse af den. Fornuften kan ikke stå alene, den må suppleres af Følelsen. Der var meget kritik af Oplysningens blinde tro på den menneskelige fornuft. Men det må i høre mere om i næste afsnit af: “Lyden af dansk litteratur” vi ses, I må have det godt!