# data[].attributes.body
Vi har alle 5 fremvist vores ting, som bestod af powerpoint, padlet, billeder og videoer, som blev delt herover computeren. Der blev snakket om de udfordringer, det har givet os både i forhold til teknik og hjemmearbejdsplads i coronatiden.

APV
Værnemidler
Smittekæden
Rengøringsmidler
Fysisk arbejdsmiljø
Indretning af arbejdsplads
Arbejdsstillinger
Hjælpemidler
Løfteteknik
De 3 næser
Psykisk arbejdsmiljø/mobning
Stress

# data[].attributes.body
Nøgleord i Rehabilitering:

•Målrettet
Man sætter sig et mål, man skal nå.

•Tidsbestemt
Man sætter evt. 4 uger af og tager det op til vurdering. Man kan også sætte et delmål ind halvvejs.

•Samarbejdsproces

Tværfagligt samarbejde, SSH, SSA, Sygeplejerske, Fysioterapeut, Ergoterapeut, pårørende.

•Borger
Motivation, indre, ydre
Aktiv deltagelse
Ressourcer
God relation

•Pårørende
Inddragelse

•Medarbejder

Ydre motivation
Guide
Spejling (Demens)

•Begrænsning af fysisk funktionsevne
Kan ikke bruge dele af kroppen men ved hjælp af støtte kan mål evt. nås.

•Begrænsning af psykisk funktionsevne
Evnen til at tænke, reflektere og forstå hvad der sker i hverdagen.
Kan være kognitivt nedsat, der kan en sundhedsfremmende aktivitet være med til at fremme borgerens evne til selv at kunne udføre nogle ting så selvtilliden vokser.

•Begrænsning af social funktionsevne
En sengeliggende, som ikke kan deltage i aktiviteter ude.
SSH kan evt. spille musik, og tale om dette, kan læse fra en avis.
Hvis borgeren evt. har forstuvet en fod, kan målet være at borgeren bliver genoptrænet så han kan gå igen uden hjælpemidler.

•Selvstændigt og meningsfyldt liv
ADL
Borgeren kan deltage i aktiviteter sammen med andre.

•Hele livssituation
ADL
Livshistorie
Psykisk
Fysisk
Sundhedsfremme, forebygge

•Koordineret
Arbejde tværfagligt
Mellem primær sektor og sekundær sektor

•Sammenhængende
Sammenhængende forløb, hvordan man på bedste vis hjælper borgeren fra start til slut.

•Vidensbaseret
Der ligger noget teori/forskning bag.
Vægtstangsprincippet
Marslows behovspyramide

ADL - Opgave

Vores borger Hans er dårligt gående og bruger rollator.
Vores mål er at Hans selv kan gå ned og handle ind i nærbutikken.
"Små indkøb i nærbutik"
Lige pt er han på det inderste niveau som er "planlægning"

Vi laver først et del mål på 2 uger, Han skal kunne gå halvvejs til butikken. Her er der en bænk hvor han har mulighed for at hvile sig.
Efter 4 uger skal han kunne gå helt ned til nærbutikken.
Vi laver et delmål først, så det virker overskueligt for Hans.

Efter de 4 uger ser vi om  målet er nået, eller om det skal forlænges.

LIDT OM ADL - Taxonomien:
Taxonomien er et redskab man bruger til at beskrive borgerens aktivitetsformåen inden for de daglige gøremål (hverdagsaktiviteter)

Det udfyldes af os som fagpersonale, og bruges til at skabe et overblik over hvad borgeren kan af almindelige dagligdags gøremål, og hvad vi kan gøre for at hjælpe dem.

For Hans som er på funktionsevne 2, er der et stort grønt område, da Hans kan mange dagligdags ting selv. Vores mål som SSH er at få så mange som muligt af de gule og røde farver til at blive grønne. Dette betyder at Hans har gjort fremskridt, og er blevet mere selvhjulpen.

# data[].attributes.body
El kørestol

Gør det borgeren mere selvhjulpet?
Ja i den grad, borgeren kan selv fragte sig rundt uden personalet hjælp.

Minimerer den smereterhos borgeren? Ikke rigtig, den gøre bare borgeren mere selvhjulpen.

Gør den arbejdsgangen lettere?
Ja, da hun kan mange ting selv nu, personen kan selv køre ned til sin stue , kan selv køre op og handle osv.

Eller andet? Borgeren der skal have Elkørestol skal være klar i hovedet, eller kan det hurtig blive farligt for personale og borger, da den kan køre stærkt, og man skal jo helst ikke komme til og køre nogen ned på den.

# data[].attributes.body
På nim arbejdsplas i praktiken har jeg mød tvelfærdtsteknologi fx. nødkald.Det er en praktisk ting for en borger som har brug for hjælp, men som ikke selv kan gøre det.

# data[].attributes.body
Loftlift og stå lift
Jeg kender til loftlift, og stå lift.
loft liften er god til at bruge hvis en borger sidder i kørestol så hjælper loftliften meget personalet med forflytninger og hvis en borger skal i bad, loftliften er et godt forflytningsredskab da den hjælper meget i plejen og gør det meget nemmere for personalet.
Ståliften er god til hvis en borger er faldet og vi skal have borgeren op igen så hjælper den med at ku komme helt ind til borgeren, for at få ham/hende op fra gulvet der kan loftliften ikke rigtig bruges da den ikke kan komme ned til gulvet.

# data[].attributes.body
Jeg anvender e-nøgle og køreliste via tlf i hverdagen. Hver morgen skal vi tage en nøgle og aktivere i en boks på væggen, som opdateres med data om, hvilken gruppe der køres i og en masse tekst og opfyldning . Når det er sket skal der aktiveres fra rød til grøn og så er nøglen klar til brug i de nøglebokse, der hænger ved dørene på borgerenes bopæle omkring.
Sammen med e-nøglen skal en telefon medbringes så kørelisterne kan følges. På min arbejdsplads er det KMD og en plan der anvendes på nuværende tidspunkt.
Fordelen ved brug af e-nøgle er, at man ikke skal køre rundt med et tungt nøglebundt men kun har en nøgle til alle bokse. I hver boks ligger så borgerens nøgle til hus/lejlighed. Tlf er god at have, som huskeliste og ellers til kontakt med kollegaer da man er meget rundt på egen hånd.

# data[].attributes.body
GPS - sporingsenhed

På mit praktik sted som er et dement plejehjem, bruger vi GPS til nogle af beboerne.
Serviceloven tillader brug af GPS til personer med demens, når personen samtykker. Hvis personen modsætter sig, kan man ansøge den lokale kommunalbestyrelsen om brug af GPS.
GPS er især brugt på Demens plejehjem, da man iflg. lovgivningen ikke må låse dørene. Hvis de demente vil ud at gå, kan de til tider have svært ved at finde tilbage på plejehjemmet, og så kan personalet gå ind på gps-sporeenheden og finde borgeren.

Gør den borgeren mere selvhjulpen.
En GPS-sporingsenhed eller 'tracker' kan være et værdifuldt redskab til at øge sikkerheden og trygheden for mennesker med demens og deres pårørende. Det kan give personer, der har svært ved at orientere sig, mulighed for at gå ture og fortsætte deres daglige aktiviteter udenfor hjemmet.

Gør den arbejdsgangen lettere.
Det er en stor fordel for personalet, da de ikke har mulighed for at holde øje med hvor alle beboere er henne.

Ulempen kan være, hvis man har en borger som ikke ønsker at have en GPS på sig, så skal man evt. prøve at lægge den i den taske man ved at beboeren altid har med sig, eller man skal prøve at lægge den i den jakke beboeren normalt ville tage på.

# data[].attributes.body
Vi har udviklet en kombineret kørestor / rollator.

Problemet er tit når man træner med rollator, er man nødt til at trække en kørestol bag borgeren i tillfælde af at borgeren pludselig bliver træt, og skal sidde.
Det er meget besværligt for hjælperen både at skal passe på borgeren som går og samtidig trække en stol bag borgeren.

Vi har udviklet et rollatorstativ, som kan monteres på alle kørestole ved at man tager armlænet af kørestolen, og monterer rollatoren fast der hvor armlænet sad. Så kan man gå med borgeren og kørestolen er automatisk bagved hele tiden.
Kørestolen skal helst være elektrisk, så når borgeren går med rollatordelen, slås den fra og når borgeren sidder i stolen slås el til.

Fordelen ved denne kombination, er at hjælperen skåner sin ryg, og borgeren kan føle sig mere tryg.

# data[].attributes.body
Borgeren vil gerne ud, for at komme hjem igen. Borgeren er demens og har normalt en gps som anvendes ved gåture ud af huset, men i denne coronatid er det svært, at forklare man ikke må gå ud. Dørene låses og gardinerne trækkes for, for at modværge eller nedtrappe konflikten. Det er svært at forklare borgeren, at bopæls adressen er på plejecenteret. Det er vigtigt, at bevare roen og tale med lav stemmeføring for ikke at optrappe.

Optrapning af konflikten kan være, at hun ikke tror på det den ansatte siger, at der holdes noget skjult og derved opsøges en anden medarbejder, for at høre om denne siger det samme. Her spiller demenssygdommen en stor rolle idet forklaringen kan være svær.
Man må forøge igen og igen og bevare roen som ansat.

Håndteringen med ikke voldelig kommunikation er, at snakke roligt og prøve at aflede borgeren til anden aktivitet eller gå hen i den anden end af gangen og kigge på noget. Kropsproget kan hjælpe.

Spørgsmål om voldspolitik

Udfra filmen hos Morten:
Rengøring i Mortens hjem med støvsugning.
Sosu prøver at komme i god kontakt med Morten ved at skabe en rolig dialog.
Før: Lav stemme og åben kommunikation for svar. Aktiv lytning og de 3 P´er.
Under: optrapning for Morten giver gensvar og virker opfarende. Han er i forsvar og træt af, at han hele tiden får nye på besøg, der vil lære ham at kende.
Efter: Morten har en agressiv fremtoning og sosu må træde tilbage, angst for han gør noget og hun falder bagover støvsugeren.
Voldens karakter: der blev brugt verbal og nonverbal kropssprog og kommunikation.
For sosu, som var der alene virkede det voldsomt og muligheden for, at kalde på en kollega skete ikke fordi det gik så hurtigt. Reaktionen kunne ikke fanges i nuet og døren var låst.
Den umiddelbare reaktion på en skala fra upåvirket til stærkt chokeret, ligger vi alle i midten.
Vi vurderer, sosu var: magtesløs efter episoden og lettere chokeret.
Anspændt og utryg, her tænkes på overvejelser til næste gang.
Hendes arbejde blev ikke udført og derved kunne irretation opstå.
Hun drøftede det med lederen fordi hun faldt og gik hjem. Kollegaerne blev informeret om hændelsen så de er obs på det.
Hun har forstuvet benet og skal være hjemme i 14 dage. Der er lavet en arbejdsskadeerklæring og både leder, MIR er indblandet.

5 gode råd

Bruge konflikttrappen
Sproget, feks girafsprog
Livshistorie kan anvendes
Altid to kollegaer sammen ved borgere som Morten.
De 3 P´er