# data[].attributes.body
Atentat u Sarajevu (1914.) na prijestolonasljednika Franju Ferdinanda i njegovu suprugu.

# data[].attributes.body
28. srpnja 1914. , car Franjo Josip I. objavljuje rat Srbiji te je ona odmah zatražila pomoć od Crne Gore i Rusije. Za rat se spremala i Francuska.

# data[].attributes.body
Njemačka vojska navijestila je rat Rusiji i Francuskoj dok je Velika Britanija navijestila rat Njemačkoj.

# data[].attributes.body
Italija u početku nije ušla u rat, pa se Trojni savez preimenovao u Centralne sile. Italija proglašava neutralnost. Centralne sile htjele su provesti munjeviti rat (blitzkrieg). Japan staje na stranu Antante tj. pridružuju se njima. Rat se proširio izvan Europe.

# data[].attributes.body
Njemačke planove poremetila je Belgija jer je pružala otpor. to je zaustavilo njemačke napade na Francusku. To je Francuzima bilo dovoljno da provedu mobilizaciju i da se u Francusku prebace britanske snage. Njemačko napredovanje prema Parizu zaustavljeno je na rijeci Marni. u borbi je poginulo 63.000 vojnika. Blitzkrieg prelazi u rovovski rat.

# data[].attributes.body
Protezalo se od Crnog do Baltičkog mora. Nijemci su nanijeli Rusima težak poraz na početku rata u Istočnoj Pruskoj. Rusi su također ratovali i sa Austro-Ugarskom. Kada su Nijemci prebacili dio svojih snaga i pomogli Austro-Ugarskoj, zaustavljeni su ruski napadi.

# data[].attributes.body
Na Balkanskom bojištu, neuspijeh je doživjela Austro-Ugarska i Srbij. Srbija je poražena na planini Cer i na rijeci Kolubari,

# data[].attributes.body
Londonski ugovor bio je tajni ugovor kojim je Italija ušla u savez Antante. Zašto?  Austro-Ugarska širila na području Jadrana gdje se Italija imala plan proširi. Tako je Antanta iskoristila priliku i ušla u pregovore sa Italijom. Italiji su obećani južni Tirol, Gorica, Gradiška, Trst, Istra I veći dio Dalmacije...

# data[].attributes.headline
POJAČANI SUKOBI NA ISTOČNOM BOJIŠTU 1915.

# data[].attributes.subject
POJAČANI SUKOBI NA ISTOČNOM BOJIŠTU 1915.

# data[].attributes.body
Početni neuspjeh Nijemaca na istočnom bojištu, oporavak –potisnuta ruska vojska iz Litve,  Poljske i Galicije. U želji da pomognu Rusima Britanci i Francuzi poduzeli su tzv. dardanelsku ekspediciju protiv Osmanskog Carstva. Cilj je bio zauzimanje Bospora i Dardanelija, te pridobiti Grčku i Rumunjsku u svoj savez.

# data[].attributes.body
Bugarska ulazi u savez Antante. Središnje sile napale su Srbiju u listopadu. Srbija je bila prisiljena na povlačenje jer se našla u "sendviču".

# data[].attributes.body
Bitka kod Verduna (Nijemci kreću prema Parizu, no Francuzi su uspjeli obraniti svoje položaje.

# data[].attributes.body
Bitka na rijeci Sommi. Bitka u kojoj su prvi put korišteni tenkovi od strane Britanaca.

# data[].attributes.body
1916. Nijemci su nastojali probiti britansku pomorsku blokadu. Sukobilo se oko 250 brodova, te u tom ratu nitko nije pobijedio. Britanci su obranili svoju pomorsku nadmoć, a Njemačka je od tad napadala samo podmorskim putem.

# data[].attributes.body
Otvoreno je 1916. godine na Balkanskom poluotoku. Britansko-francuskoj vojsci tu su se priključili i srpski vojnici s Krfa.

# data[].attributes.body
Rat je nanio velike štete u gospodarskom i društvenom životu zaraćenih zemalja. Te zemlje su razvijale ratnu industriju, vladala je glad i nestašica. Među ljudima je zavladalo antiratno raspoloženje.

# data[].attributes.body
Razlog ulaska SAD-a u rat bilo je stradavanje američkih državljana i straha da bi pobjedom Njemačke izgubile kapital koji su uložile u zemlje Antante. Tako da SAD 6.travnja 1917.objavljuje rat Njemačkoj. Iste godine u rat na strani Antante ušle su Grčka, Portugal i Kina.

# data[].attributes.body
Rusija je gospodarski zaostala zemlja, u njoj vlada glad, te su seljaci bili mobilizirani. Izbijali su česti štrajkovi i seljački nemiri.

# data[].attributes.body
U glavnom gradu Rusije Petrogradu (Saint Petersburg) 25. veljače 1917.  izbio je štrajk koji je prerastao u revoluciju. Carska vojska koja je trebala ugušiti pobunu pridružila se pobunjenicima, te je car Nikola II. morao abdicirati. Tim činom Rusija je postala republika, vlast je preuzelo bogato građanstvo i uspostavljena je Privremena vlada.

# data[].attributes.body
Vlast u sovjetima počeli su preuzimati pripadnici boljševičke stranke (komunisti) koje je vodio Vladimir Iljič Lenjin. Oni su smatrali da sva vlast treba pripasti sovjetima, te da se mora srušiti vlast Privremene vlade. Stogasu organizirali vlastitu vojsku, Crvenu armiju, te pripremali novu revoluciju.

# data[].attributes.body
Ustanak je započeo 25. listopada 1917. u Petrogradu gdje su boljševici zauzeli sve važne ustanove, te Zimski dvorac u kojemu se nalazila Privremena vlada proglasili su vlast sovjeta.

# data[].attributes.body
Dekretom o miru odlučeno je da Rusija izađe iz rata. Rusija se odrekla Letonije, Estonije, Litve i Poljske, a Ukrajina i Finska priznate su kao nezavisne države. Dekretom o zemlji ukinuti su veleposjedi i zemlja je predana seljačkim sovjetima, a Dekretom o vlasti potvrđena je vlast sovjeta.

# data[].attributes.body
Nijemci su na početku 1918. odlučili poduzeti ofenzivu na zapadnom bojištu prije dolaska Amerikanaca. Početne njemačke uspjehe u travnju prekinule su američke snage i prisilile su Nijemce na povlačenje. Uspjesi na zapadnom bojištu potakli su saveznički proboj solunskog bojišta. U rujnu iz rata izbačena je Bugarska, potom u listopadu Osmansko carstvo te u studenom Austro-Ugarska.

# data[].attributes.headline
11.STUDENOG 1918.-NJEMAČKA JE POSTAJE REPUBLIKA. ZAVRŠETAK RATA

# data[].attributes.subject
11.STUDENOG 1918.-NJEMAČKA JE POSTAJE REPUBLIKA. ZAVRŠETAK RATA

# data[].attributes.body
Njemačka je pokušala pomorskim napadom uništiti britanske snage. No, njemački mornari odbili su poslušati zapovijed i nemiri su se proširili cijelom državom. Car Vilim II. je abdicirao, Njemačka je proglašena republikom i 11. studenog 1918. potpisala je bezuvjetnu kapitulaciju. Time je završio Prvi svjetski rat.

# data[].attributes.body
U ratu je sudjelovalo je 36 država od 54 države koliko je do tada postojalo. poginulo je 10 milijuna, a ranjeno je 20 milijuna vojnika. Održana je mirovna konferencija u Parizu, a glavna vijećanja održana su u Versaillesu. Odredbe mirovnog ugovora temeljile su se na prijedlogu predsjednika SAD poznatom pod nazivom "14 točaka predsjednika Wilsona".
Tim odlukama Njemačka je morala priznati da je glavni krivac za rat, Francuskoj je morala vratiti pokrajine Alsace i Lorraine oduzete su joj kolonije i najveći dio trgovačke mornarice, nametnule su joj reparacije i morala je priznati novonastale države. Nije smjela imati više od 119.000 vojnika.