# data[].attributes.body
Freshwater flora and fauna are in threat due to freshwater habitat loss and degradation, such as melioration of soil, swap drying and building of drain ditches and other anthropogenic  activities. Examples are „poplavne šume“ (flooded forests) at Lonjsko polje, Turopolje, Šuma Žutica and other. The normal cycle of a river disrupted, thus threatening the life conditions of the area. Overuse of pesticides has also a negative impact on local flora and fauna life.

# data[].attributes.body
To reduce habitat fragmentation, wildlife crossing have been built in Croatia.

# data[].attributes.body
Gathering more and more fish is a developing problem in Croatia. More fish is being caught than the population can replace itself through natural reproduction. Scientists in Croatia warn that  continuing such practices will endanger the environment and diversity of fish species in Croatia.

"Particularly destructive are those types of fisheries where the juveniles are caught, and those types of fishing which are destroying entire habitats".

"Given the increase in the number of inhabitants in the world, there is a growing need for food, among which is also marine origin. This is why fishing and cage growing marine organisms are increasingly bred and consumed."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nekontrolirano izlovljavanje ribe u Jadranskom moru bilo je povod preksinoćnjeg predavanja prorektora Sveučilišta u Zadru prof. dr. Josipa Faričića u Gradskoj knjižnici u Zadru. Uništena staništa prijete održivosti ribolova kao gospodarske grane, a sve to je potaklo zadarskog znanstvenika, ali i čovjeka bliskog moru i otocima, da uputi i otvoreno pismo Ministarstvu poljoprivrede i Zadarskoj županiji.

- S obzirom na povećanje broja stanovnika u svijetu raste i potreba za hranom među kojom je i ona morskog podrijetla. Zbog toga se sve više intenziviraju ribolov i kavezni uzgoj morskih organizama. U Hrvatskoj je situacija specifična zbog toga što nema povećanja broja stanovnika već se on i smanjuje, ali ulov morskih organizama se u Jadranskom moru povećava. To povećanje najviše se odnosi na Italiju koja raspolaže s moderno opremljenim velikim ribarskim brodovima, koji u potrazi za ribom ulaze i u hrvatske teritorijalne vode o čemu često svjedočimo čitajući izvješća pomorske policije u medijima. Ulov ribe i drugih morskih organizama povećava se i u Hrvatskoj. Mnogim normativnim aktima propisani su oblici ribolova i ribarski alat koji se pri tome smije koristiti. Međutim, problem je u nadzoru provedbe tih normativnih akata te u njihovoj praktičnoj primjeni, rekao je Farčić upozoravajući na nedosljednost zakonskih okvira.

Uništavanje cijelih staništa

Posebno su pogubne one vrste ribolova pri kojima se izlovljavaju nedorasle jedinke, jedinke u fazi mriješćenja te one vrste ribolova kojima se uništavaju cijela staništa kao što su livade posidonije. Tako se, primjerice, plivaricama namijenjenim za lov male plave ribe, love izuzetno velike količine podlanica i malih lignji, koćama, migavicom i šabakunom te ludrom izlovljavaju se morski organizmi u neposrednoj blizini obale itd.

- Teško je utvrditi apsolutni iznos ulovljene ribe jer se sav ulov ne registrira pa sto službene statističke evidencije nepotpune. Zasigurno najbolji uvid u to imaju znanstvenici Instituta za oceanografiju i ribarstvo. Međutim, empirijske spoznaje o tome imaju i mnogi otočani koji svojim očima vide kako u njihovim otočnim uvalama nekoliko dana za redom ribu izlovljavaju profesionalci koji love različitim ribolovnim tehnikama. Npr. šabakunom, migavicom i ludrom. Isto tako, dovoljno je provjeriti putem nekih aplikacija kao što je Vessel Finder noću, u realnom vremenu, položaj plivarica i drugih ribarskih brodova pa vidjeti gdje je koncentracija ribara na hrvatskom Jadrana najveća, nizao je zadarski prorektor.

Gdje završava ulov?

Stanovnik Hrvatske u prosjeku godišnje pojede 10 kg ribe, dok je u Europskoj Uniji taj prosjek 20 kg. pa se Faričić s pravom pita što se onda zbiva s ulovljenom ribom. Kvalitetnije riblje vrste plasiraju se u ugostiteljskim objektima imućnijim sladokuscima, a izrazito velike količine male plave ribe, posebno srdele, koriste se za hranjenje tuna u kavezima, dok se ta tuna zatim najvećim dijelom izvozi iz Hrvatske. Važno je napomenuti kako hrvatski ribari nisu ti koji love najveće količine ribe, jer Hrvatska nije u punini uvela gospodarski pojas pa u zaštićenom ekološko ribarskom pojasu koji je proglasila, ribu mogu loviti ribari iz članica EU, a u praksi to su najviše Talijani.

- Uz postojeće vremenske lovostaje, po potrebi uvesti prostorne moratorije za pojedine ribolovne tehnike uz strogi i učinkovit nadzor. Primjerice, važno je uvažiti specifičnosti tradicijskog ribolova, ali to ne znači da je pod imenom nekih starih ribarskih tehnika primjenom moderne tehnologije i izigravanjem zakona dopuštena potpuna anarhija. Među nama ima i onih koji su se narugali toj tradiciji, ali i budućnosti koja je pred nama. Neki se od takvih ne srame na društvenim mrežama dijeliti svoje video snimke i fotografije na kojima je očigledno da je riječ o rezultatima nedopuštenih radnji. Ribarskih inspektora je malo i ne raspolažu s dovoljno brzih brodova s kojima bi mogli obavljati svoj posao. Poseban je problem inercija pa i neujednačena praksa prekršajnih sudova. Što se hrvatskoga dijela Jadrana tiče, očito je potrebno dodatno educirati sve sudionike u ribolovu o važnosti morskih ekosustava i pogubnosti nekih ribolovnih tehnika, osvijestiti sve dionike o potrebi očuvanja morskih resursa, povećati broj ribarskih inspektora te plovila i druge tehnike koja im treba biti na raspolaganju čime će se povećati učinkovitost nadzora i riješiti jedno od gorućih pitanja - bitno unaprijediti funkcionalnost hrvatskoga pravosuđa, zaključio je Josip Faričić.

Ludar pustoši akvatorij
Faričić je između ostalog opisao proturječje oko ulova tramatom, ludrom i mrežama potegačama, posebno šabakunom i migavicom. Pri tome je naglasio kako se normativni opisi tih ribolovnih tehnika i praksa posve razlikuju. - Teoretski je ribolov ludrom selektivan, ali zapravo to nije tako. Koriste se okićeni i neokićeni konopi čija duljina višestruko nadilazi duljinu predviđenu pravilnikom. Isto je i s vrstama mreža. Rezultat ribolova ludrom i šabakunom su opustošeni dijelovi akvatorija, a sve to nije uvijek lako utvrditi jer se često lovina koja nije konzumne veličine ili se ne uspije plasirati po očekivanim cijenama jednostavno uklanja bacanjem u more. Postoji i jedna specifičnost i geografska nelogičnost, a to je da je ribolov ludrom pravilnikom dopušten samo u lovištima ribolovnih zona B, E, F i G. Osim unutar izrijekom definiranih lokacija u tim zonama, ludranti i oni koji love šabakunom bez imalo obzira ribu love i na svim drugim njima pogodnim lokacijama u tim zonama, ne sustežući se ulaziti svojim ribarskim alatima niti u uvale-lučice obalnih i otočnih naselja. Otočani s negodovanjem, a u nemoći nerijetko s gorčinom i sa suzama u očima, svaki dan gledaju koje sve pozicije zahvaćaju i na njima istrebljuju ribu „ribari" koji love ludrom i šabakunom. Nakon njihovih pohoda više nije moguće uloviti ribu niti za ručak u prosječno jednočlanim ili dvočlanim staračkim domaćinstvima, kazivao je Faričić.

# data[].attributes.attachment_link.title
AKTUALNO U Hrvatskoj sve manje stanovnika, a izlov ribe i morskih organizama sve veći

# data[].attributes.attachment_link.description
Nekontrolirano izlovljavanje ribe u Jadranskom moru bilo je povod preksinoćnjeg predavanja prorektora Sveučilišta u Zadru prof. dr. Josipa Faričića u Gradskoj knjižnici u Zadru. Uništena staništa prijete održivosti ribolova kao gospodarske grane, a sve to je potaklo zadarskog znanstvenika, ali i čovjeka bliskog moru i otocima, da uputi i otvoreno pismo Ministarstvu poljoprivrede i Zadarskoj županiji.

# data[].attributes.body
Monachus monachus (Hermann, 1779)

# data[].attributes.body
Acipenser naccarii Bonaparte, 1836

# data[].attributes.body
Phengaris (=Maculinea) alcon (Denis & Schiffermüller, 1775)

# data[].attributes.body
Betula pubescens Ehrh.

# data[].attributes.body
Aeshna grandis (Linnaeus, 1758)

# data[].attributes.body
Antrodia variiformis (Peck) Donk

# data[].attributes.body
Caulerpa taxifolia (M. Vahl) C. Agardh, 1817

# data[].attributes.body
Trachemys scripta (Thunberg in Schoepff, 1792)

# data[].attributes.body
Myocastor coypus (Molina, 1782)

# data[].attributes.body
Dreissena polymorpha (Pallas, 1771)

# data[].attributes.body
Studies in Croatia agree that temperatures will rise, locally in Croatia, and globally. (Branković et al. 2012).

Reports also show that the climate change will have severe effects on public health, environment and industry.  Climate change affects directly the income of farms with higher maintaining costs. Negative climate changes can also affect tourism which has a large proportion of income in Croatia. Tourist will avoid too hot destinations for cooler ones. Sea level rise will affect tourism too, but it will also submerge human habitats. Clean water is an abundant resource in Croatia, but it is threatened by toxic emissions through leakage pipes. Changing in water levels and river flows will affect not only the flora and fauna but also reduce drinkable water for human population.  Rising number of droughts affects agriculture and wetlands resulting in their degradation .

"Expected Climate Change in the Republic of Croatia - Climate is directly linked to human development and the way a society develops. During the 20th century Croatia has shown a trend of decreasing precipitation and increasing temperatures, in most places during most seasons. In the future, Croatia is expected to be hotter and drier, especially in the summer. Climate models suggest if emissions continue to increase, the period between 2040-2070 will be between 3 and 3.5° warmer throughout Croatia during the summer." Source: (http://www.undp.org/content/undp/en/home/news-centre/news/2009/02/16/climate-change-in-croatia-new-human-development-report-launched.html)

Branković, Č.; Patarčić, M.; Güttler, I.; Srnec, L. 2012: Near-future climate change over Europe with focus on Croatia in an ensemble of regional climate model simulations. Climate Research, 52, 227-251.

# data[].attributes.body
Caulerpa taxifolia  is and invasive algae species that's occurs in Croatia. It is also included in the top 100 worst invasive species (ranked by the IUCN). It originates from the Indian ocean and the way in which it came to Croatia is still unsure. It creates a dense population which doesn't make room for other species. Another problem is that is secretes  toxic substances which have a have a deadly impact on other algae and smaller marine organisms. Such impact is badly affecting the lower trophic levels and thus affects all levels where the balance of the system compromised. The native species lose their habitat and it is degraded.

# data[].attributes.body
All BioAreas are interesting in their one way. I recognized some species which live close to or in Croatia, while other from more distanced countries are unfamiliar to me. Other students used similar apex predator species (for similar areas), so I can see that theses predators are recognized as important (and characteristic!) parts of the local/regional environment.

On the other side, all Bioareas have similar problems. Bad human management results in habitat loss,degradation, fragmentation and other problems. It is not good to see that there is so much damage around the world and in different habitats. The positive side in that all of these problems are observed and not neglected. Young scientist are the future and  it is good to see that they know what the problems are.