# data[].attributes.headline
מחלת סרטן - יעל אליאב

# data[].attributes.subject
מחלת סרטן - יעל אליאב

# data[].attributes.body
טיפול חיסוני בסרטן הוא גישה מאומתת וחשובה ביותר לטיפול בחולים בסרטן. לאור מאמצי המחקר והחקירה הקליניים העצומים המוקדשים לקידום גישות אימונותרפיות אנדוגניות וסינתטיות, יש צורך להתמקד בשאלות מכריעות ולהגדיר מחסומים להבנה הבסיסית ולהתקדמות הקלינית. ישנם טונות של אתגרים עיקריים העומדים בפני אימונותרפיה נגד סרטן, אשר נעים בין חוסר אמון בתרגום ממצאים פרה-קליניים לזיהוי שילובים מיטביים של טיפולים מבוססי חיסון עבור כל מטופל. התמודדות עם אתגרים אלה תדרוש מאמצים משולבים של חוקרים בסיסיים וקלינאים, והתמקדות במשאבים להאצת ההבנה של האינטראקציות המורכבות בין סרטן למערכת החיסון ופיתוח אפשרויות טיפול משופרות לחולים בסרטן.
https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S1074761319305308

# data[].attributes.headline
מטוס פנינה מורדכייב

# data[].attributes.subject
מטוס פנינה מורדכייב

# data[].attributes.body
קושי: להעביר דברים מארץ לארץ, צילום מן האוויר, כיבוי אש (ביערות וכדומה) וקושי גם לעבור מארץ לארץ.

פתרון? מטוס.
המטוס יכול לעשות את כל הדברים שהסברתי שאי אפשר לעשות בלעדיו.

https://youtu.be/SPG4ehi-SvM
(הקישור מדבר על איך המציאו את המטוס)

# data[].attributes.headline
דיסק און קי - רננה רוזנטל

# data[].attributes.subject
דיסק און קי - רננה רוזנטל

# data[].attributes.body
דיסק און קי היא זה המצאה ישראלית מאוד מצליחה שנותנת לך את האופציה להעביר קבצים, סרטונים, תמונות ועוד ממחשב למחשב בצורה פשוטה שלא מחייבת אינטרנט ובעצם עוזרת להעביר דברים מהר יותר.

# data[].attributes.headline
להדביק ילד בכוונה – אדוארד ג'נר

# data[].attributes.subject
להדביק ילד בכוונה – אדוארד ג'נר

# data[].attributes.body
מחלת האבעבועות השחורות קטלה מאות מיליוני אנשים, הותירה רבים מהשורדים נכים ומצולקים וזכתה בצדק רב לכינוי "מלאך המוות". כיום איננו מכירים אותה יותר, והיא הפכה למחלה הראשונה והיחידה עד כה של בני אדם שהאנושות הצליחה להכחיד לגמרי.אדם שהצליח בשיטות דרקוניות לפתח את החיסון לרוצחת ההמונים הגדולה בהיסטוריה, אולי פרט ל"מוות השחור". לג'נר היה רעיון מבריק. הוא הבחין שמגדלי בקר שלקו במחלה סבלו רק מתסמינים קלים מאוד שלה והחלימו כמעט מיד. בהדרגה הוא הבין שהם חלו למעשה במחלה דומה אבל אחרת – אבעבועות הבקר, עקב המגע המתמיד שלהם עם חיות משק חולות. ואז צצה ההברקה הגדולה שלו – אם ידביק אנשים בכוונה באבעבועות הבקר, חשב ג'נר, הם יפתחו חסינות גם לגרסה האנושית הקטלנית של המחלה. ג'נר לקח ילד, שרט אותו ומרח על השריטה מוגלה שלקח משלפוחית של פרה חולת אבעבועות. הילד לקה כצפוי בגרסה קלה מאוד של המחלה והחלים במהירות.חזר על אותו תהליך עם מוגלה של חולה אבעבועות שחורות אנושי, ולמרבה השמחה הניסוי הוכתר בהצלחה והילד נשאר בריא.

# data[].attributes.headline
כיפת ברזל - שיר וויץ

# data[].attributes.subject
כיפת ברזל - שיר וויץ

# data[].attributes.body
כיפת ברזל היא מערכת הגנה אווירית אקטיבית ניידת ליירוט רקטות קצרות-טווח, פצצות מרגמה וכלי טיס בלתי מאוישים שפותחה ומיוצרת בישראל, בעזרת סיוע כלכלי של ארצות הברית. המערכת פותחה ומיוצרת על ידי חברת "רפאל - מערכות לחימה מתקדמות". חברת "אלתא" מייצרת את המכ"ם, וחברת "mPrest" פיתחה את מערכת השליטה והבקרה
המערכת מורכבת ממכ"ם חיפוש והנחיה, מרכז בקרה וטילי יירוט. מידע מועט על המערכת נחשף באמצעי התקשורת בישראל , וממנו עולה כי טיל היירוט, הנקרא "טמי"ר".
ההמצאה עוזרת למניעת הריסות בתים ומניעת פציעות במלחמות וזאת המצאה ישראלית
https://he.m.wikipedia.org/wiki/%D7%9B%D7%99%D7%A4%D7%AA_%D7%91%D7%A8%D7%96%D7%9C - מידע

# data[].attributes.headline
בדיקת דם שחוזה התקף לב: לדעת שאתם עומדים לחטוף התקף לב שבועיים מראש? בקרוב זה יהיה אפשרי. אם עד היום ניתן היה לגלות התקף לב רק אחרי שהתחיל, פיתוח חדש יאפשר לרופאים למנוע מראש את התקף הלב הצפוי, באמצעות בדיקת דם פשוטה. הבדיקה נשענת על מחקר נרחב שפורסם לאחרונה וגילה כי ריכוז גבוה של תאי אנדות ל – תאים המדפנים את קירות כלי הדם - מהווה סימן ביולוגי לחיזוי של התקף לב. "היכולת לאבחן התקף לב הממשמש ובא נחשבה מזה זמן רב לגביע הקדוש של רפואת הלב וכלי הדם", אמר ד"ר אריק טופול , החוקר הראשי שהוביל את המחקר המהפכני, "מדובר בתגלית חשובה שעשויה לשנות את העתיד של הרפואה הזו".

# data[].attributes.subject
בדיקת דם שחוזה התקף לב: לדעת שאתם עומדים לחטוף התקף לב שבועיים מראש? בקרוב זה יהיה אפשרי. אם עד היום ניתן היה לגלות התקף לב רק אחרי שהתחיל, פיתוח חדש יאפשר לרופאים למנוע מראש את התקף הלב הצפוי, באמצעות בדיקת דם פשוטה. הבדיקה נשענת על מחקר נרחב שפורסם לאחרונה וגילה כי ריכוז גבוה של תאי אנדות ל – תאים המדפנים את קירות כלי הדם - מהווה סימן ביולוגי לחיזוי של התקף לב. "היכולת לאבחן התקף לב הממשמש ובא נחשבה מזה זמן רב לגביע הקדוש של רפואת הלב וכלי הדם", אמר ד"ר אריק טופול , החוקר הראשי שהוביל את המחקר המהפכני, "מדובר בתגלית חשובה שעשויה לשנות את העתיד של הרפואה הזו".

# data[].attributes.headline
חד פעמי זה הכי (לפחות בטיטולים)

# data[].attributes.subject
חד פעמי זה הכי (לפחות בטיטולים)

# data[].attributes.body
מריון דונובן, אמריקאית שנולדה
ב-1918 ובתחילת שנות החמישים המציאה את החיתול החד פעמי. דונובן עבדה כעורכת במגזין "ווג" אבל אז נישאה וילדה. היא פרשה מהעבודה, התמסרה לחיתולים ושנאה את זה. מהר מאוד החלה לחשוב על פתרונות יצירתיים. תחילה הידקה את וילון

האמבטיה לחיתולי הבד כדי למנוע נזילות, אחר כך התמסרה לחיפוש חומרים מתאימים, סופגים ורכים, שישמשו חיתולים חד פעמיים. בחברות הנייר צחקו ממנה וחשבו שזהו מוצר מיותר לחלוטין, רק עשר שנים לאחר מכן, ולאחר שפיתחה קו ייצור ורשמה פטנט הסכימה חברת "פמפרס" לקנות ממנה את המוצר במיליון דולר.

# data[].attributes.headline
 המיקרו-גל: קיומם של גלים אלקטרומגנטים נחזה לראשונה בשנת 1864 על ידי ג'יימס קלארק מקסוול, לאחר שניסח את המשוואות הקרויות כיום על שמו. הראשון שהוכיח ממש את קיומם של הגלים הללו היה היינריך רודולף הרץ, כאשר בשנת 1888 בנה מכשיר שייצר וגילה גלי מיקרו בתחום התא"ג (תדר אולטרה-גבוה, או UHF).השימוש הראשון במינוח "מיקרוגל" נעשה כנראה בשנת 1931:כשניסיונות עם אורכי גל באורכים קטנים עד כדי 18 ס"מ התפרסמו, הובעה הפתעה גלויה מכך שבעיית המיקרו-גל נפתרה מהר כל-כך. המצאת המיקרוגל הקפיצה את נוחות השימוש במטבח בכמה רמות והפכה בישול, לדבר שבל אחד בעל מיקרוגל יכול לעשות ללא ידע מוקדם. 

# data[].attributes.subject
 המיקרו-גל: קיומם של גלים אלקטרומגנטים נחזה לראשונה בשנת 1864 על ידי ג'יימס קלארק מקסוול, לאחר שניסח את המשוואות הקרויות כיום על שמו. הראשון שהוכיח ממש את קיומם של הגלים הללו היה היינריך רודולף הרץ, כאשר בשנת 1888 בנה מכשיר שייצר וגילה גלי מיקרו בתחום התא"ג (תדר אולטרה-גבוה, או UHF).השימוש הראשון במינוח "מיקרוגל" נעשה כנראה בשנת 1931:כשניסיונות עם אורכי גל באורכים קטנים עד כדי 18 ס"מ התפרסמו, הובעה הפתעה גלויה מכך שבעיית המיקרו-גל נפתרה מהר כל-כך. המצאת המיקרוגל הקפיצה את נוחות השימוש במטבח בכמה רמות והפכה בישול, לדבר שבל אחד בעל מיקרוגל יכול לעשות ללא ידע מוקדם. 

# data[].attributes.body
https://youtu.be/vKZrw2QcF2I

# data[].attributes.body
כלי הרכב הראשון שהונע באמצעות מנוע ללא מסילה, פותח על ידי הצרפתי קפטן ניקולא-ג'וזף קנו בשנת 1770. היה זה תלת אופן עם מנוע קיטור בן שני צילינדרים שנע במהירות של ארבעה קילומטר לשעה למרחק כמה מאות מטרים. כלי רכב נוספים מסוג זה פותחו ושוכללו במאה השנים שלאחר מכן, אך היו גדולים ומסורבלים. דגם של רכב זה מוצג במוזיאון הטכנולוגיה בפריז.

המצאת מנוע הבעירה הפנימית קידמה את פיתוח המכונית באופן משמעותי. בשונה ממנוע קיטור, ממדיו היו קטנים יחסית וכך גם האמצעים הדרושים לנשיאת חומרי הדלק שלו, ולכן התאים במיוחד לכלי רכב קטנים דוגמת המכונית. הצרפתי ז'אן אטיין לנואר הצליח בשנת 1862 להתקין מנוע כזה על בסיס גז בכרכרה בה הותקנה לראשונה מערכת היגוי. במקביל פיתח באוסטריה זיגפריד מרכוס מנוע שתי פעימות המונע בדלק נוזלי והמציא את המאייד הראשון. בנוסף, פיתח מרכוס מערכת חשמלית שסיפקה את הניצוץ אשר הצית את תערובת האוויר והדלק. כלי רכב זה חולל מהומה לא קטנה כאשר ניסה אותו מרכוס ברחובות וינה, ורק היכרותו עם האצולה חסכה ממנו את התערבות המשטרה. מכונית זו מוצגת במוזיאון הטכנולוגי בווינה.
קישור-
https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%9E%D7%9B%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%AA#%D7%94%D7%99%D7%A1%D7%98%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%94

# data[].attributes.body
https://imaging.sheba.co.il/%D7%94%D7%94%D7%99%D7%A1%D7%98%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%94_%D7%A9%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%A0%D7%98%D7%92%D7%9F

קרני הרנטגן, הידועות גם בשם קרני X, התגלו לראשונה ב-8 בנובמבר 1895. גילוי קרני

ה-X היה מהגילויים המרתקים ביותר בעולם הפיזיקה, וזיכה את מגלהו, וילהלם קונרד רנטגן, בפרס נובל לפיזיקה, בשנת 1901. הגילוי תפש כל כך את עניין הציבור, שממציאו הפך לסלבריטי תוך לילה.

רנטגן, אז פרופסור לפיסיקה, חקר מתקן הנקרא שפורפרת קתודית. הוא גילה שכאשר המתקן סגור בקופסה שאינה מאפשרת לאור לחדור או לצאת, עדיין יש תגובה מפלטת זכוכית מכוסה בחומר פלואורסנטי, אפילו אם היא במרחק שני מטרים מהמתקן. בהמשך, כאשר שם חומרים בעובי שונה בדרכן של הקרניים, הוא גילה שיש שינוי בחדירה של הקרניים. כאשר הוא הניח את ידה של אשתו למשך כמה דקות ללא תזוזה בין המתקן לפלטה פוטוגרפית, נוצר צילום הרנטגן הראשון, ה"רנטגנוגרם" הראשון. רנטגן נתן לקרניים שגילה את השם קרני X, כיוון שטיבן לא היה ידוע. הכינוי "קרני רנטגן" הוצע, נגד רצונו של וילהלם רנטגן, על ידי קולגות שלו.

# data[].attributes.headline
החשמל:החשמל הוא 

# data[].attributes.body
החשמל:
החשמל הוא דבר בסיסי בחיינו, בלי חשמל מאוד קשה לדמיין את החיים שלנו, בעבר היו פשוט מדליקים אש שזה דבר מאוד לא נוח.
בתחילת המאה השמונה עשרה התחילו לבדוק השפעה של חשמל סטטי ובשנות השמונים של המאה התשע עשרה המציא תומס אדיסון את נורת החשמל הראשונה בזרם ישיר ולבסוף המצאה זו שינתה את העולם.
(אין לי מושג איך להעלות לפה קישור לאתר:(  )
הילה אברמשוילי.

# data[].attributes.headline
אנחנו כבר לא זקוקים למר מפה מדורה כדי למצוא את הדרך!

# data[].attributes.subject
אנחנו כבר לא זקוקים למר מפה מדורה כדי למצוא את הדרך!

# data[].attributes.body
בעבר כאשר אדם היה רוצה להתנייד ממקום למקום בעזרת רכבו היה צריך לקחת איתו מפה לכל מקום, לשנן את הדרך, להתקשר לחבר או לבקש עזרה מעוברי אורח כל חצי כיכר
אז הנה לכם מכשיר הניווט הלוויני/הGPS
אז תתחילו להעריך את הוויז שלקח אתכם דרך רמאללה..
קישור למקור המידע-http://www.baba-mail.co.il/content.aspx?emailid=27659

# data[].attributes.headline
גם משקפיים הם המצאה

# data[].attributes.subject
גם משקפיים הם המצאה

# data[].attributes.body
שימוש בעדשות זכוכית להגדלה או להצתת אש, מתחיל בערך בשנת 300 לפנה"ס, אך את המשקפיים הראשונים לעזר ראייה או לתיקונה, המציאו כמעט בוודאות בשנת 1280 בפירנצה, איטליה, הנזיר אלסנדרו דלה ספינה ו/או חברו, הפיסיקאי סלבינו דלי ארמטי (1245-1317). המשקפיים היו מיועדים למי שסובל מרוחק-רואי (היפרמטרופיה), וצוידו בעדשות קמורות. הן הורכבו על ידי ארמטי, שפצע את עיניו, כשביצע ניסויים בהשתברויות אור. הוא גילה שניתן להגדיל את הופעת האובייקטים באמצעות הסתכלות מבעד לשתי חתיכות זכוכית קמורה.

# data[].attributes.headline
פטריות פוטרות מזיהום 

# data[].attributes.subject
פטריות פוטרות מזיהום 

# data[].attributes.body
תיאור הבעיה ופתרונה:
בעבר אנשים היו מתים מזיהומים חיידקיים שונים שהתפשטו בגופם וגרמו למחלות חשוכות מרפא. המדען הסקוטי אלכסנדר פלמינג הוא ממציא האנטיביוטיקה בשנת 1928, אז המציא את הפניצילין, וזכה על כך בפרס נובל לרפואה. מאז, חוקרים זנים שונים של חיידקים. רוב סוגי האנטיביוטיקה מופקים מפטריות שונות, כלומר בתהליך טבעי פשוט ויעיל. כך גם תוחלת החיים עלתה.
שנהיה בריאים מגישה: אוריה יפה י3
קישור לכתבה:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אנטיביוטיקה (מ יוונית עתיקה: Αντιβιοτικά, Antibiotiká) היא קבוצת תרכובות אורגניות הגורמות ל מותם או להפסקת גדילתם של חיידקים. גילויה של האנטיביוטיקה היווה את אחת מהמהפכות הרפואיות החשובות ביותר ב מאה ה-20. מאז תחילת השימוש באנטיביוטיקה לסוגיה, חלה ירידה משמעותית בתמותה ממחלות חיידקיות בהן דלקת ריאות חיידקית, שחפת, עגבת, טטנוס, דיפתריה ועוד. המונח "אנטיביוטיקה" נטבע על ידי ה ביוכימאי וה מיקרוביולוג ה יהודי- אמריקאי זלמן אברהם וקסמן.

רוב האנטיביוטיקות מיוצרות באופן טבעי על ידי פטריות, חיידקים ו יצורים אחרים. בעבר התייחס המונח לחומרים טבעיים בלבד אך כיום קיימות גם אנטיביוטיקות סינתטיות (מלאכותיות). לעיתים יש בלבול בין חומרים אנטיביוטיים המשמשים ברפואה להרג חיידקים לבין חומרים אנטי בקטריאליים המשמשים לצורכי חיטוי וקוסמטיקה, אך למעשה מדובר בחומרים בעלי הרכב ומטרות שונים. אנטיביוטיקה אינה יעילה כנגד וירוסים.

האנטיביוטיקה הראשונה שהתגלתה הייתה ה פניצילין בשנת 1928. מגלה הפניצילין, אלכסנדר פלמינג, זכה ב פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על הישגו זה. התרופה האנטיביוטית הראשונה שנכנסה לשימוש מסחרי היא ה סולפה ב- 1935, אחריה פניצילין ב- 1941 ו סטרפטומיצין ב- 1943.

האנטיביוטיקות משמשות לטיפול ומניעה בזיהום שמקורו זוהה או נחשד כחיידקי. כאשר סוג החיידק ידוע, ניתן לטפל באנטיביוטיקה המותאמת לטיפול באותו החיידק הספציפי. כאשר אין אפשרות לקחת דגימה או כאשר לא זוהה סוג החיידק הגורם לזיהום, ניתן לבחור באנטיביוטיקה המתאימה ביותר על סמך התסמינים אותם מציג החולה.

האנטיביוטיקות נחשבות לתרופות בטוחות יחסית, בעלות נזקים מועטים עד בלתי קיימים לבעלי חיים ולבני אדם, מה שהופך אותן לתרופות הנמצאות בשימוש רב ברפואה. נכון ל- 2017, מרבית התרופות המיוצרות בעולם הן תרופות אנטיביוטיות. הנזקים העלולים להיגרם כתוצאה משימוש באנטיביוטיקה הם פגיעה במיקרוביום ובאוכלוסיית החיידקים המהווה את הפלורה הטבעית של ה מעיים. נזקים אלו הם לרוב נקודתיים וניתן לטפל בהם באמצעות שימוש מקביל בתכשירים פרוביוטיים או שילוב תזונה העשירה במרכיבים פרוביוטיים כגון מלפפונים חמוצים וכרוב כבוש. על אף שהנזקים הפיזיולוגיים הנגרמים כתוצאה משימוש באנטיביוטיקה הם מועטים, קיימת מגמה של צמצום השימוש הלא נחוץ בתרופות אנטיביוטיות, מחשש לירידה ביעילותן לאורך זמן בשל היווצרות של חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה.

סיווג לפי השפעה

המיון העיקרי של האנטיביוטיקות הוא לפי השפעתן על החיידק:

תרופות בקטריוסטטיות גורמות להפסקת פעילותו המטבולית של החיידק וכתוצאה מכך להפסקת גדילתו והתרבותו, אך אינן גורמות למותו.

תרופות בקטריוצידיות או בקטריצידיות גורמות למות החיידק.

תרופות בקטריוליטיות גורמות למות החיידק ולהרס מוחלט של התא החיידקי.

ב מעבדה ניתן להבדיל בקלות בין שלושת סוגי האנטיביוטיקה. לשם זיהוי תרופה בקטריוסטטית יש להרחיקה מהחיידקים. כיוון שאנטיביוטיקה בקטריוסטטית אינה גורמת לנזק ל תאיהם של החיידקים, הרחקת התרופה תגרום לחידוש הפעילות ולהתרבות. לשם הבדלה בין תרופה בקטריוצידית ובקטריוליטית יש לבצע בדיקת עכירות בתמיסה לאחר השימוש בתרופה. נוכחות של תאי חיידקים (חיים או מתים) בתמיסה גורמת לתמיסה להיות עכורה, כך שאם מדובר בתרופה בקטריוצידית שרידי החיידקים המתים יגרמו לתמיסה להיות עכורה. אם העכירות נעלמת לאחר הטיפול האנטיביוטי, הרי שמדובר בתרופה בקטריוליטית, הגורמת לפירוק תאי החיידקים. בעכירות ניתן להבחין ב עין בלתי-מזוינת, אך לשם מדידה מדויקת של העכירות (לשם חישוב כמות החיידקים בתמיסה) מקובל להשתמש במכשירים אופטיים, כגון בדיקת ספקטרוסקופיה.

סיווג לפי פעולה

האנטיביוטיקות נחלקות לקבוצות לפי האופן בו הן מזיקות לחיידקים:

פגיעה בדופן או בממברנת התא. תרופות אלו הן בקטריוליטיות בדרך-כלל, שכן הרס הממברנה מביא לדליפת תוכן החיידק אל הסביבה ולהרס התא. התרופה יכולה לפגוע בחידוש ובבניית הממברנה, או פשוט להמיס את הממברנה הקיימת.

פגיעה בשכפול ה-DNA ובמחזור התא - אפקט בקטריוסטטי.

פגיעה בשעתוק ובתרגום ה-DNA, וכתוצאה מכך בייצור החלבונים בתא - אפקט בקטריוסטטי.

סיווג על פי משפחה

ערך מורחב - קבוצות אנטיביוטיקה

החלוקה למשפחות אנטיביוטיקה היא לרוב ביוכימית; לכל התרופות המשתייכות למשפחה מסוימת הרכב כימי וכן דרך פעולה דומים:

תרופות (β-lactam). השם מתייחס לטבעת במולקולה המכילה אטום חנקן והמהווה את האתר הפעיל בתרופה. הטבעת גורמת להרס דופן תא החיידק, והתרופות ממשפחה זו הן בקטריוליטיות.

דוגמאות לאנטיביוטיקות המכילות מקבוצת הבטא לקטאם:

1. קבוצת הפניצילינים (שם כולל לשורה ארוכה של נגזרות).

2. קבוצת הצפלוספורינים.

3. קבוצת הקרבפנמים.

לצורך בחירת סוג האנטיביוטיקה המיטבי יש לבצע את הבדיקות הבאות:

תרבית - דגימה אשר נלקחת מהאתר החשוד כמזוהם ונשלחת למעבדה לשם אבחון וזיהוי הזיהום החיידקי. את התרבית ניתן לקחת מכל מקום מזוהם בגוף - דם, שתן, צואה, עיניים, גרון ועוד. לעיתים לא ניתן לבצע בדיקה זו או שחסרונותיה עולים על יתרונותיה. לדוגמה, באופן שגרתי לא מבוצע ניקור אבחנתי של עור התוף לכל ילד עם אבחנה של דלקת באוזן כיוון שפעולה זו דורשת מיומנות גבוהה והיא אינה נעימה לחולה. ניקור מסוג זה יבוצע בדרך כלל רק בחולים מסוימים כדוגמת מדוכאי מערכת החיסון, ילודים, או ילדים עם דלקות אוזניים חוזרות וחשד להימצאות חיידקים עמידים.

בדיקת רגישות - בדיקה המבוצעת כדי לבדוק האם החיידק רגיש לאנטיביוטיקה ספציפית.

ערך מורחב - עמידות לאנטיביוטיקה

בשנים הראשונות שלאחר התחלת השימוש באנטיביוטיקה בוצע בה שימוש נרחב ביותר והיחס אליה היה כאל תרופת פלא שעתידה למגר את כל המחלות החיידקיות. מספר שנים לאחר התחלת השימוש המסחרי באנטיביוטיקה כבר נצפתה לראשונה תופעת עמידותם של חיידקים מסוימים אליה. השימוש הנרחב באנטיביוטיקה בעשורים האחרונים החריף בעיה זו כיוון שחיידקים מסוימים פיתחו עמידות מולדת (אינטרינסית) לאנטיביוטיקה באמצעות עקרון ה ברירה טבעית שגרם להכחדת החיידקים הרגישים לאנטיביוטיקה ולהישארותם בחיים של החיידקים העמידים אליה. בנוסף, נצפו מקרים של העברת תכונות עמידות בין חיידקים באמצעות פלסמידים.

העמידות הגוברת והולכת של זני חיידקים מסוימים לאנטיביוטיקה מחייבת זהירות בשימוש בה וכן שימוש מושכל בסוגי האנטיביוטיקות המתקדמות יותר, זאת על מנת למנוע היווצרות של חיידקים העמידים גם אליהן. לבעיה זו נוספת בעיית חוסר הרווחיות שבפיתוח סוגי אנטיביוטיקות חדשים, הנגרמת כתוצאה מעלויות מחקר גבוהות למול הכנסות מועטות יחסית לסוגי תרופות אחרים. חוסר רווחיות זה גרם לכך שבעשורים האחרונים לא פותחה אף קבוצת אנטיביוטיקה חדשה.

העמידות לאנטיביוטיקה מנוצלת ביישומי ביוטכנולוגיה. במסגרת הנדסה גנטית של ה גנום, נוצרת בעיה בהפרדת התאים בהם תהליך שינוי הגנום הצליח מהתאים בהם שינוי הגנום כשל. על מנת להפריד בין תאים אלו, משלבים יחד עם התכונה הרצויה בגנום גם תכונה המעניקה לתא עמידות כנגד אנטיביוטיקה מסוימת. לאחר תהליך החדרת החומר הגנטי, התרבית המהונדסת נשטפת בחומר אנטיביוטי ורק התאים בהם ההחדרה צלחה, יישארו חיים עקב העמידות לאנטיביוטיקה שהוחדרה להם.

מספר E משתמשים בחלק מהאנטיביוטיקות בתעשיית המזון

הערך "אנטיביוטיקה", באתר "ויקיתרופות"(הקישור אינו פעיל, 19.03.2018)

הערך "אנטיביוטיקה", באתר ויקירפואה

כרם אביטל, דו"ח: חיות בישראל מקבלות כמות אנטיביוטיקה חריגה, ומסכנות את הצרכן, באתר הארץ, 10 במאי 2015

טלי שמיר, בלתי ניתנים לשליטה, באתר כלכליסט, 2 בינואר 2014

רן לוי, פטריות, חיידקי-על ודלעות קסומות- על ההיסטוריה הסודית של האנטיביוטיקה, באתר "עושים היסטוריה" (שידור של הפודקאסט וטקסט מלא שלו)

ד"ר דינה צפרירי, גליליאו, המירוץ אחר אנטיביוטיקה חדשה, באתר ynet, 21 בספטמבר 2006

ד"ר צבי עצמון אנטי אנטיביוטיקה, באתר "הידען" פורסם בגליליאו, גיליון 7, 1994

אתר פרויקט האיחוד האירופאי לניטור צריכת אנטיביוטיקה

״מיץ עובש״ - פרק על פיתוח האנטיביוטיקה וחייו של אלכסנדר פלמינג בפודקאסט ״מינהר הזמן״, "כאן", תאגיד השידור הישראלי

אנטיביוטיקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

# data[].attributes.attachment_link.description
אנטיביוטיקה (מ יוונית עתיקה: Αντιβιοτικά, Antibiotiká) היא קבוצת תרכובות אורגניות הגורמות ל מותם או להפסקת גדילתם של חיידקים. גילויה של האנטיביוטיקה היווה את אחת מהמהפכות הרפואיות החשובות ביותר ב מאה ה-20. מאז תחילת השימוש באנטיביוטיקה לסוגיה, חלה ירידה משמעותית בתמותה ממחלות חיידקיות בהן דלקת ריאות חיידקית, שחפת, עגבת, טטנוס, דיפתריה ועוד.

# data[].attributes.headline
הרופא שאפשר לקחת איתכם בתיק הגב

# data[].attributes.subject
הרופא שאפשר לקחת איתכם בתיק הגב

# data[].attributes.body
קישור לכתבה:https://www.calcalist.co.il/internet/articles/0,7340,L-3713870,0

0.htm

תיק עזרה ראשונה שמודדת ערכים חיונים כלחץ דם ותפקוד הלב.
הבעיה היא שיש אנשים שיש להם  בעיות בנשימה ואין להם אפשרות ללכת לרופא. הפתרון הוא ערכת גייל (ערכת עזרה ראשונה) שמסייעת לקבל טיפול בהקדם האפשרי.
מגישות: אורלב חרילקר ומוריה בר ניסים

# data[].attributes.headline
1. עידן חדש ברפואה

# data[].attributes.subject
1. עידן חדש ברפואה

# data[].attributes.body
קישור לכתבה :
https://davidson.weizmann.ac.il/online/sciencepanorama/%D7%AA%D7%92%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%AA-%D7%A9%D7%A9%D7%99%D7%A0%D7%95-%D7%90%D7%AA-%D7%94%D7%A2%D7%95%D7%9C%D7%9D-%D7%9C%D7%95%D7%97-%D7%A9%D7%A0%D7%94-%D7%AA%D7%A9%D7%A4%D7%90
ג"נר המציא את החיסון הראשון בעקבות בנו שחלה במחלת האבעבועות השחורות הקטלנית, בסוף המאה ה-18, כאשר מדע הרפואה עוד היה בחיתוליו. הרופאים באותה עת לא ידעו מה גורם למחלה, וגם לא יכלו  להסביר מדוע הטיפול של ג'נר מנע מהמטופלים להידבק בה – אך החיסון שלו עבד. ובעיקבות זאת פותחו כל החיסונים המוכרים לנו כיום המצילים חיים רבים . מגישה : הודיה א.

# data[].attributes.headline
ג'נר מחסן את בנו התי

# data[].attributes.body
ג'נר מחסן את בנו התינוק. איור מתוך ספר בריטי על גיבורי האומה מסוף המאה ה-19 | מקור: SHEILA TERRY / SCIENCE PHOTO LIBRARY

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה במדעים תמונה .

# data[].attributes.headline
בזה
קישור לכתבה:

# data[].attributes.body
בזה
קישור לכתבה:

# data[].attributes.headline
כיפת ברזל זו המצאה היסטורית והיא עוזרת למנוע מלא הריסו בתים וזיהומי אוויר

# data[].attributes.subject
כיפת ברזל זו המצאה היסטורית והיא עוזרת למנוע מלא הריסו בתים וזיהומי אוויר

# data[].attributes.headline
רובוטים ומדע מתנגשים זה בזה

# data[].attributes.subject
רובוטים ומדע מתנגשים זה בזה

# data[].attributes.body
קישור לכתבה:

https://beyondmedicine.co.il/%D7%A9%D7%99%D7%9E%D7%95%D7%A9%D7%99-%D7%A8%D7%95%D7%91%D7%95%D7%98%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%A8%D7%A4%D7%95%D7%90%D7%94-%D7%91%D7%91%D7%AA%D7%99-%D7%97%D7%95%D7%9C%D7%99%D7%9D/

קישור לסרטון:

https://youtu.be/4QM4lCx_LCc

לאורך השנים רופאים ואחיות נתקלו בבעיות ובקשיים בעבודתם לאחר שנים של מצוקה המדע התקדם ושלח להם עזרה, רובוטים תורמים כסיוע לרופאים אחיות ומטופלים ועוזרים בעיבוד המידע הנחוץ.

# data[].attributes.headline
ההיסטוריה האנושית רצופה דוגמאות לפיתוחים טכנולוגיים מעוררי השראה שהביאו לפריצות דרך בתחומי המדע והרפואה.•	חפשו דוגמה לפתרון כזה•	תנו לו כותרת מעניינת•	צרפו תמונה + קישור לסרטון (אם יש) + קישור למקור מידע מרכזי•	תארו בקצרה את הבעיה ואת הפתרון

# data[].attributes.subject
ההיסטוריה האנושית רצופה דוגמאות לפיתוחים טכנולוגיים מעוררי השראה שהביאו לפריצות דרך בתחומי המדע והרפואה.•	חפשו דוגמה לפתרון כזה•	תנו לו כותרת מעניינת•	צרפו תמונה + קישור לסרטון (אם יש) + קישור למקור מידע מרכזי•	תארו בקצרה את הבעיה ואת הפתרון