# data[].attributes.body
Jumalasõna levitamine

Jumalateenistuste läbiviimine

sakramentide jagamine- ristimine, leeritamine, laulatamine, armulaud, piht, viimne võidmine, preestriks pühitsemine.

# data[].attributes.body
Alates 13.sajandist hakkasid mitmed katoliiklikud mungaordud rajama Eestisse ka kloostreid.

Keskaja lõpuks tegutses Eestis 4 mungaordut, millel oli munga- ja nunnakloostreid nii linnades, kui ka maal.

Kloostrid olid ka:

1. Kollektiivsed mõisnikud (e omasid maavalduseid koos talupoegadega, kellelt nõuti koormiseid ja tööd kloostri majapidamises).

2. Palverändude sihtkohaks (eriti populaarne oli Pirita klooster).

3. Ravitsejad epideemiate ja katku ajal (sellega tegelesid kloostrite naisharud).

# data[].attributes.body
Mungad pidid füüsilist tööd tegema.

Tsiterlastel oli tähtis roll külade rajamisel, uute aiakultuuride, maaharimisviiside ja kalakasvanduse levitamisel.

Kerjusordude liikmete ülesandeks oli suhelda tihedalt inimestega ja teha kuulutustööd.

# data[].attributes.body
Usuelu

Hoolekannet

Haridust

Kirjakultuuri

Kujundas elukeskkonda

# data[].attributes.body
Jumala koda

Tähtis kokkusaamiskoht

Kogukonna elu keskpunkt

Suuremate pühade ajal peeti seal juures laatu.

# data[].attributes.body
Moodustati Saksaordu ja piiskoppide algatusel

Lähtuti üldjoontes muinaskihelkondadest

Viimased osutusid liiga suureks, seega osa jaotati mitmeks kirikukihelkonnaks

+

# data[].attributes.body
Tema pidas jumalateenistusi ja jagas sakramente.
Hoolitses kiriku hingeelu eest.

# data[].attributes.body
Oma katedral ehk toomkirik

Tartus, Haapsalus ja Tallinnas