# data[].attributes.body
Vad känner vi igen och redan gör?
Man gör anpassningar men det kan se olika ut. Individanpassar på alla stadier med ser olika ut.
Sanerat i klassrummet, inte så mycket saker på väggarna. avskalade klassrum. Teman sätts upp men ett i taget.
Vi har fritids i förskoleklassen, organiserat med leksaker med färger, leksakerna i ordning. alternativ lärmiljö.

Individ. Det är individanpassat för de flesta i lågstadiet. Övergångentill åk 4  behöver ses över igen.

Arbetslag. Elevhälsan i arbetslagen. På Perslunda är det för stora arbetslag.

Skola. Material finns i klassrummen, tex sittkuddar, time-timer, timglas, kognitiva verktyg, pilatesbollar. vi har personlig kost men behöver intyg för att få det. På låg och högstadiet finns ett stöd för eleverna. På mellanstadiet finns inget stöd.
Kepsförbud i mellanstadiet. Inget förbud på högstadiet och lågstadiet.
Organisationen i mellanstadiet, bra med raster samtidigt för eleverna. Eleverna har olika lärare i ämnena i mellanstadiet.

Kommun. Det är ingen likvärdig skola i kommunen. För att få nyanlända integrerade så behöver skolskjutsen ses över.

Första steget. Utbildning i ett nytt arbetssätt. Skapa förutsättningar.
Tänka till om regler. Övergångarna: Att tänka på gruppsammansättningen och övergången till åk 4.
Organisation; Ett stort problem är att mellanstadiet har så många olika lärare. Ändra schemat så att eleverna i mellanstadiet har raster samtidigt och då kan lärarna användas till rastvakter lättare.  Bild och slöjd läggs tex måndag och tisdag på schemat. att träffa sin klass som mentor en kvart varje morgon.

# data[].attributes.body
Använder Timetimer, anpassar i klassrummet i form av att skriva på tavlan, använder Inläsningstjänst, tydlig början och slut i form av reflektion av vad man lärt sig i form av en diskussion. Delar in lektionen i olika aktiviteter, delmål.
Skärmar, bildstöd, individulla scheman, pilatesbollar och skrivbordstolar testas på lågstadiet. Det finns möjlighet till alternativ kost.

Individanpassat:
är ju t.ex. individuella scheman, pilatesbollar m.m.

Arbetslag:
På högstadiet har vi "stödet" för extra anpassning i ämnen.

Skolan:
Träffar tillsammans med flera skolor. En grund till samsyn, en skola.

Vad blir vårt första steg?

Organisationen behöver ses över och utvecklas.
En gemensam struktur för hur en lektion börjar genomförs och avslutas.
Rutiner vid utvecklingssamtal.
Bättra på vår samsyn
Se över regler som finns, ska vi ha eller ej.
Minska klyftan mellan EHT och pedagoger.

Vad behöver skolledningen göra?

# data[].attributes.body
Vad känner vi igen och redan gör?
F-3: dagsschema med olika färger, bilder, klockslag,  1-3 time-timer. Gäveränge har provat alternativ lärmiljö med de flesta av anpassningarna som tagits upp på filmen.
4-6: Färgade scheman, time-timer i varje klassrum, fasta platser i klassrummen, tillgång till tangels, klämbollar mm, sittdynor, hörselkåpor, möjlighet att lyssna på musik i vissa ämnen, skärmar, ganska avskalade miljöer, önskekost, agenda på tavlan, varierat arbetssätt/aktivitetsbyte
7-9: time-timer, sittdynor i vissa klassrum, avskalad miljö, stödet, önskekost, agenda på tavlan, varierat arbetssätt, ngn har egen "SOS-låda".

Individ - många av anpassningarna är för hela klasserna, men det finns ändå elever med egna anpassningar tex. anpassade scheman, anpassat material, andra rast-tider.
Vissa elever behöver en liten undervisningsgrupp under vissa delar av dagen. Viktigt då med utbildad/erfaren personal
När det kommer nya lärare behövs rutiner om överlämning/att de får info om vissa elever som har särskilda behov och anpassningar.

Arbetslag

Kommun

Vad blir vårt första steg?
Utbildning kring NPF.
Organisationen - vi behöver ha ungefär samma upplägg och material i alla klassrum där eleverna undervisas (7-9).
Samsyn kring regler och förbud.
Organiserade raster.

Vad behöver skolledning göra?
Utbildning och satsning på NPF.
Se över organisationen.
Rekrytera speciallärare.

# data[].attributes.body
Har provat uppdelning av klassrummet, Pilatesbollar (fungerar när man har få elever), time-timer (väldigt uppskattad).
10min intervaller känns kort, 15-20min mer lagom.
Planering på tavlan
Se individen och bygga relationer.
Stödet och spec finns

Första steget
Planeringstid!
Se över verksamheten, vad fungerar redan och vad behövs förändras.
Ha samma färger på schema och mappar
Att heja på alla, även kollegor.
SOS-låda vore kanon.
En lektion i veckan med "livskunskap"

# data[].attributes.body
"Sos"- grejer har vi; Alla som vill ha en sittkudde  kan få det ( gäller en av skolorna)
Anpassningarna kan dock utvecklas.
*Vi behöver se till hela gruppen: Det som är bra för NPF- elever är bra för alla.
*Vi glömmer lätt utvärderingen.
*Kunskaper finns hos pedagogerna gällande anpassningar men resurser saknas?
Organisationen: Slöseri med resurser. Fokusera på exakt vad behövs ex vid klasskonferens. Alla i EHT bör sitta med vid klasskonferenserna men man tar då bara upp elever i behov.
Kepsförbud på matis och skofri skola har vi... Mobiler får användas vid speciella tillfällen även på lektion.
Vi behöver utveckla förebyggande arbete. Ex kanske få ha mobilen INNAN det uppstår problem.
Kommunen:  Anpassa skolmaten!! Ingen geggamojja.  Buffe? Syns snabbt vad som går åt.. Bättre att de äter pannkaka än inget alls. Avskaffa personlig kost. Erbjuda frukt på fruktstund.
På Perslunda är det ljudanpassat men inte på de andra.
Vi pratar inte med eleverna.
Vårt första steg: Att få ihop elevhälsan med pedagogerna.

# data[].attributes.body
EHT behöver integreras i det dagliga arbetet i arbetslaget.

Bättre samarbete mellan EHT och pedagogerna.

Tydlighet till eleverna om att alla har olika behov och anpassningar.

Dagsschema används från förskoleklass till högstadiet.

Har vi ett behov av att förändra arbetslagen?

Ett stort behov av resurscentrum, en spännande tanke om frikort och även en möjlighet för alla elever att vid behov få gå dit, ett typ av stämpelkort.
Ett resurscentrum kan minska behovet av assistenter i klassrummet.

Vi tycker att idén med "sos-lådor" var bra, borde finnas i alla klassrum.

Det finns ett stort behov av utbildade resurspersoner.

Tänka på att ha samma färg på mappar som på schemat.

# data[].attributes.body
Vad känner vi igen och redan gör?

I klassrummen så arbetar vi med olika hjälpmedel, detta gäller både på individ- och gruppnivå. Exempelvis används hörselkåpor, schema för dagen/lektionen, färgkodade scheman, lyssna på musik, sittdynor, tidsanpassade uppgifter, ljusa miljöer, kognitiva verktyg, enskilda- olika arbetsplatser/arbetsscheman, rum i rummet etc. på de flesta enheter. En önskan är att få mer ljuddämpandeskärmar, både stående och till väggar i vissa klassrum, så att kunna få fler rum i rummen så att allas behov tillgodoses.

På skolnivå finns det olika miljöer att arbeta i vid behov (guldgruvan, F-3), Vi saknar stöd på 4–6, behov finns och resurser bör då läggas på de elever som behöver stöd kunskapsmässigt.

I dagsläget är det svårt att avgöra vad kommunen gör då man är avgränsad till sin egen enhet.

Vad blir vårt första steg?

Vårt första steg bör vara fortbildning inom olika ämnen. Genom detta får organisationen möjligheten att se över det egna arbeta för att sedan få möjlighet att kunna utvecklas. Vidare att få en samsyn så att samma regler gäller på alla ställen. Konsekvenser av val av agerande. Exempelvis, är det okej att använda telefonen så förväntas det att man använder telefonen på rätt sätt. Används telefonen på fel sätt så ska det automatiskt bli konsekvenser (hemläxor etc.)
Vad är ett arbetslag? Arbetslag kan definieras utifrån olika situationer, exempelvis, årskursvis och ämne. Hur bör arbetslaget definieras för att kunna få en tightare organisation och bättre koll på den enskilde eleven? I dagsläget upplever vi att det inte finns ett pedagogiskt upplägg och över hur de olika arbetslagen är lokaliserade.

Vad behöver skolledningen göra?

Skolledningen måste tillsätta resurser där det behövs. Få tid och möjlighet till fortbildning.

# data[].attributes.body
Vad känner vi igen? Mycket! Att arbeta med delmål - så viktigt för många elever. Skriven agenda på tavlan, fasta platser i klassrummet, varianter på SOS-lådan - sådana hjälpmedel har vi jobbat med länge. Viktigt att hitta rätt hjälpmedel!

Så viktigt att involvera eleven från början - vad behöver DU för att det här ska fungera?

Färgkodade skrivmalla, mer genre-pedagogik för alla!

Alternativa möbler i alla klassrum - höga/låga bord, skärmar, gruppbord/enskilda arbetsplatser etc.

Färgkodat material var smart - ex allt blått är svenskamaterial.

Det behövs något slags resurscentrum på alla skolenheterna.

Förbud eller ej? - Behövs talas om och komma överens om...

...utöver detta har vi pratat jättemycket!

# data[].attributes.body
Vad känner vi igen?
- Tydliga genomgångar
- Placeringar
- Rum i rum
- Timetimer
- Avskalade klassrum
- Hjälpmedel/anpassningar SOS

Arbetslag
Mellanstadiet har kört att  ämnena har en specifik färg på dagsschemat. Detta är något som samtliga skolor och samtliga klasser från F-9 bör använda sig av. På högstadiet har vi mappar till de olika ämnena och det är då bra att de följer färgerna från schemat.
Färgerna ska tas i kommunen så att alla har lika.
- Det är viktigt att de olika stadierna arbetar efter lika former så att övergångarna blir så lindriga som möjligt för eleverna.
- Vi behöver även anpassa för de som har lång startsträcka, att ha korta arbetspass kan vara svårt för dem.
-

Organisation
-Beroende på hur organisationen ser ut så behövs fler EHT personal som är knutna till arbetslagen. Sedan är det viktigt att de personal som tas in har rätt kompetens.
- Kan den gemensamma organisationen hjälpa oss att fördela resurser.
- Ge förutsättningar så att vi kan göra anpassningar tillsammans.
- Vi har lång tid vid anpassning innan man får hjälp med hur vi ska lösa problematiken för eleverna.
-Hem och skola måste arbeta tillsammans, det behövs en tydlighet om vilka förväntningar vi har.

Vårt första steg
- Att alla skolor och årskurser ska färgkoda.

Vad behöver skolledningen göra?
- Bestämma färger (som vi gör på mellanstadiet).
- Bestämma i vilken nivå NPF-säkringen sker och därefter fördela resurser i kommunen. En flexibel lösning där resurser kan röra sig mellan skolor.