# data[].attributes.attachment_link.title
Skove og klimaændringer: En bekvem sandhed

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.attachment_link.title
Når 16-årige Greta skælder ud, lytter hele verden

# data[].attributes.attachment_link.title
You Are Stealing Our Future: Greta Thunberg, 15, Condemns the World’s Inaction on Climate Change

# data[].attributes.attachment_link.title
Tusinder gik på gaden i Aarhus for klimaet

# data[].attributes.attachment_link.description
Flere tusinde gik i dag på gaden landet over for klimaet. Blandt andet i Aarhus, hvor unge og ældre var samlet for at råbe politikerne op. Demonstrationerne er en del af en verdensomspændende kampagne inspireret af den 16-årige svenske klimaaktivist Greta Thunberg, der hurtigt er blevet verdenskendt og nu er nomineret til Nobels Fredspris.

# data[].attributes.headline
Gretha Thunberg er nomineret til Nobels fredspris

# data[].attributes.subject
Gretha Thunberg er nomineret til Nobels fredspris

# data[].attributes.attachment_link.title
Klima-Greta er nomineret til Nobels fredspris

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.attachment_link.title
Den globale opvarmning - Den menneskeskabte drivhuseffekt

# data[].attributes.headline
Vil du med ind i et af fremtidens grønne kraftværker i 360°?

# data[].attributes.subject
Vil du med ind i et af fremtidens grønne kraftværker i 360°?

# data[].attributes.attachment_link.title
Vil du med ind i et af fremtidens grønne kraftværker i 360°?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er imidlertid store problemer forbundet med vores afhængighed af de fossile brændsler. For det første slipper de op en dag - i modsætning til de vedvarende energikilder. Der er stor usikkerhed om, hvor mange år de fossile brændsler endnu kan dække verdens energi, fordi vurderingen af, hvor meget olie og gas, der er tilbage i undergrunden hele tiden ændrer sig, ligesom metoderne til at udvinde olie og gas konstant bliver udviklet og forbedret. Alt tyder dog på, at lagrene af olie og gas i undergrunden vil være opbrugte i løbet af dette århundrede, mens der menes at være kul i undergrunden til over 100 års forbrug og ifølge nogle prognoser op til 500 års forbrug.

Kul og olie fås altså i rigelige mængder, og der er fossile brændsler nok i verden til endnu mange års forbrug - også selv om behovet for energi bliver langt større i de kommende årtier. Alligevel haster det med at finde alternativer til de fossile brændsler. Det skyldes, at kul, olie og naturgas indeholder store mængder kuldioxid (CO2), der frigives ved afbrænding. Det er med til at øge drivhuseffekten, hvilket fører til stigende temperaturer og klimaforandringer.

I dag er CO2-koncentrationen i atmosfæren 30 procent højere, end den var før den industrielle revolution. Afbrændingen af fossile brændsler giver også andre former for forurening med giftige stoffer som svovl, arsen og kvælstofoxider.
Se video om drivhuseffekten:

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er imidlertid store problemer forbundet med vores afhængighed af de fossile brændsler. For det første slipper de op en dag - i modsætning til de vedvarende energikilder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Energi fra Solen

Solen er vores absolut vigtigste og største energikilde, der producerer enorme mængder energi ved omdannelse af brint til helium i dens kerne.

Vi bruger solens stråler til at producere varmt vand og elektricitet, og solen er forudsætningen for alt liv og dermed også bioenergi. Med optimal udnyttelse af Solens kraft, ville vi uden problemer kunne forsyne hele verden med energi. Jorden modtager cirka 6.000 så gange så meget energi fra Solen, som vi har brug for i dag, og 3.500 gange så meget energi, som verdens lande får brug for i 2050.
Begrænset udnyttelse
I dag kommer kun nogle få procent af verdens energiforsyning fra solenergi, men udbygningen af solenergianlæg tager fart i takt med, at teknologierne bliver bedre og billigere. Den globale elproduktion fra solenergi er næsten tidoblet i løbet af 10 år, og på verdensplan installeres der hver dag over 700.000 nye solpaneler. Det Internationale Energiagentur (IEA) venter, at vi i 2050 vil kunne producere over en fjerdedel af verdens elektricitet - 27 procent - med solenergi, mens 16 procent af den energi, vi bruger til at opvarme eller nedkøle bygninger, fabrikker, datacentre og andet, vil kunne komme fra solenergi.
Den manglende effektivitet
At anvende solen som energikilde indebærer flere udfordringer:

Solen skinner kun om dagen, og antallet af solskinstimer varierer. Derfor skal der findes effektive og billige metoder til at lagre solenergien, indtil vi skal bruge den.

De solceller, vi i dag bruger til at producere elektricitet, er forholdsvis dyre at fremstille i forhold til deres effektivitet. Nutidens solceller omdanner typisk kun 15-20 procent af solenergien til elektricitet. Hvis solceller for alvor skal gøre sig gældende i fremtidens energiforsyning, er der brug for solceller, som både er mere effektive og billigere at fremstille.

Derfor arbejder forskere verden over på at udvikle bedre solceller og finde bedre metoder til at lagre solenergien. Prisen på solceller falder også i takt med den teknologiske udvikling, og i 2050 forventes solceller at være 65 procent billigere end i dag.

Solceller
Solceller - på engelsk: Solar photovoltaic (PV) systems - er i dag den mest udbredte metode til at omdanne solens stråler til elektricitet. De fleste solceller fremstilles af silicium, som er et af de mest almindeligt forekommende grundstoffer i universet og det næstmest forekommende stof i jordskorpen. Fordelene ved siliciumsolceller er, at de har en forholdsvis høj ydeevne på 15-20 procent (den del af solstrålerne, som cellerne omsætter til energi), samt en høj stabilitet og lang levetid. Siliciumsolceller er i midlertidig dyre at fremstille, og produktionen af dem kræver meget energi.

I nye generationer af solceller laver man cellerne som tynde film baseret på materialer som fx cadmium eller kobber. Disse typer af solceller er billigere at fremstille, men ikke lige så effektive som siliciumsolceller, og produktionen af cellerne kræver et stort energiforbrug.
Nye materialer undervejs
Forskere arbejder på at udvikle solceller, der er både billigere, bedre og med længere levetid. Der testes blandt andet tynde film af solceller, der er fremstillet af plast. De vil kunne produceres billigt i stor skala. Forskerne fokuserer også på at udvikle solceller af materialer, der mere effektivt end silicium kan omdanne solstrålerne til elektricitet, så solcellerne får en større virkningsgrad. Det kunne være kulstoffet grafen, der meget effektivt omdanner lys til energi.
Solcelleanlæg nu og i fremtiden
Solcelleanlæg findes i mange forskellige størrelser - fra små anlæg på taget af enfamiliehuse til store anlæg placeret på facaden af et højhus eller på taget af en fabrik. Desuden findes der i en række lande store solcelleparker, hvor titusinder eller hundredtusinder af solpaneler producerer strøm.

I fremtiden vil solceller sandsynligvis blive integreret i forskellige materialer. For eksempel har det amerikanske firma Tesla, der mest er kendt for sine elbiler, præsenteret de første tagsten med indbyggede solceller. Solceller er den hurtigst voksende energiteknologi i verden, og også herhjemme kommer der stadig flere solceller på hustagene. I 2015 stod solcelleanlæg for 2,2 procent af den samlede danske elproduktion.
Sådan fungerer solceller

Solceller fungerer ved at omdanne energien i elektromagnetisk stråling (lys) til elektrisk energi (en strøm og en spænding). Det kaldes for den fotovoltaiske effekt. Det er selve lyset, der aktiverer solcellen og ikke solstrålerne. Derfor produceres der i et vist omfang også strøm, når det er overskyet.

Solceller består af tynde plader med et negativt og et positivt lag af f.eks. silicium tilsat små mængder af enten fosfor eller bor (grundstoffer). Når cellen rammes af sollys, slår fotonerne elektroner løs, så de bevæger sig rundt frit. Til sidst samles de op af et elektrisk ledende net på solcellens forside, som udgør den negative pol. Derved opbygges der en spændingsforskel mellem solcellens forside og bagside. Når de to sider forbindes med et elektrisk kredsløb, vil det forsøge at udligne spændingsforskellen ved, at der løber en strøm.

Koncentreret solenergi (CSP)
Koncentreret solenergi - eller Concentrated Solar Power på engelsk, CSP - er en teknologi, hvor man ved hjælp af store spejle samler og koncentrerer solenergi fra et stort område til et mindre. Den koncentrerede solenergi kan bruges til at opvarme en væske, så der dannes damp, som kan producere elektricitet ved hjælp af en dampgenerator.

En af de store fordele ved CSP i forhold til solceller er, at energien kan lagres en vis tid i den væske, som opvarmes af solstrålerne. Men i modsætning til solceller kan CSP-anlæg kun udnytte de direkte solstråler og ikke det sollys, der f.eks. trænger igennem en overskyet himmel. CSP-anlæg opføres derfor kun i de dele af verden, hvor der er mange solskinstimer fra en skyfri himmel - typisk i ørkenområder.

Der findes flere forskellige typer af CSP-anlæg. De første blev opført i Californien i USA i 1980erne og er stadig i drift. De består af lange parabolske trug beklædt med bevægelige spejle, som opsamler energien fra solstrålerne og bruger den til at opvarme en væske og producere damp.

En nyere type anlæg, som i hyppigt bliver opført i dag er de såkaldte soltårne. De består typisk af hundredtusinder af heliostater - bevægelige spejle, som følger solens bevægelser over himlen. Heliostaterne reflekterer solstrålerne til et eller flere centrale modtagertårne med en flydende væske, som opvarmes til mellem 500 og 1.000 grader af de koncentrerede solstråler. Den ekstremt varme væske kan så bruges til at producere elektricitet - typisk ved hjælp af en dampgenerator.

CSP-anlæg er mest udbredt i lande og områder som det sydlige Spanien, USA's ørkenstater og ørkenområder i Sydafrika. Det hidtil største anlæg er Ivanpah Solar Electric Generating System i Mojave-ørkenen i Californien, USA. Det består af 173.500 heliostater med hver to spejle. Spejlene reflekterer solstrålerne til tre tårne med vandtanke, hvor der produceres damp til at drive dampturbiner.

Ivanpah-anlægget har en samlet kapacitet til elproduktion på 392 megawatt (MW). Det er lidt mindre end kapaciteten i Danmarks største vindmøllepark - Anholt Havmøllepark med en kapacitet på 400 MW.

I Sahara-ørkenen i det sydlige Marokko i man i gang med at opføre verdens største CSP-anlæg, Ouarzazate Solar Power Station. Det vil få en samlet kapacitet på 580 MW og kan forsyne over en million huse med elektricitet. Første del af anlægget består af parabolske trug, mens en senere fase vil består af heliostater og soltårne.

Anlægget producerer elektricitet med dampturbiner, og derudover kan anlægget lagre energien i op til otte timer ved hjælp af saltlagre, som varmes op af solstrålerne i løbet af dagen. Den første del af anlægget med parabolske trug og en kapacitet på 160 MW blev taget i brug i begyndelsen af 2016. Det samlede anlæg ventes færdigt i 2018.

Solvarme
Et solvarmeanlæg består af solfangere, der omdanner solenergi til varme. Solvarmeanlæg bruges over hele verden til at skaffe varmt vand i hanerne og i nogle lande også til opvarmning af bygninger, fx i form af fjernvarme, som det er tilfældet mange steder i Danmark. Den ideelle placering for solvarmeanlæg på kloden er i et bælte omkring 35 grader sydlig eller nordlig bredde, hvor antallet af solskinstimer er højest. I lande som Danmark producerer solvarmeanlæggene mest varme om sommeren, hvor vi har mindst behov for varmen.

Mindre solvarmeanlæg til varmt vand i private husstande er almindelige på hustage i mange lande - heriblandt i store lande som Tyskland, Kina, USA og Brasilien. Afhængig af solfangernes størrelse (typisk 3-6 kvadratmeter), lagerkapacitet og klimaet i området kan denne type solfangere levere mellem 30 og 100 procent af opvarmningen af det varme brugsvand. Store solvarmeanlæg på hundredvis af kvadratmeter til opvarmning af boligblokke eller til fjernvarme findes i en række lande i Europa - heriblandt Frankrig, Østrig og Danmark.

I Danmark er der installeret i alt 1,2 millioner kvadratmeter solfangere fordelt på 85 store anlæg. De står tilsammen for 1,6 procent af fjernvarmeproduktionen i Danmark. Verdens hidtil største solvarmeanlæg blev opført i Silkeborg i 2016. Det kan dække 20 procent af det årlige varmeforbrug i Silkeborg svarende til 4.400 husstande.

Ifølge tænketanken Grøn Energi kan der være udsigt til mere end en firedobling af solvarmekapaciteten i dansk fjernvarme i de kommende år - til 5,5 millioner kvadratmeter solvarme i 2030. Dermed vil solvarmen kunne stå for 110.000 husstandes årlige varmeforbrug.

Sådan fungerer solfangere
Solfangere består typisk af paneler placeret i en isoleret kasse med et dæklag af glas eller plast. Under dæklaget ligger absorberen, der for eksempel består af kobberbånd med en særlig overfladebelægning, som effektivt optager Solens stråler.

Absorberen optager Solens varme og overfører den til en væske, som løber igennem rør i solfangeren. Væsken løber eller pumpes fx til en tank eller varmtvandsbeholder, hvor den via en varmeveksler afgiver varme til det varme brugsvand eller til fjernvarmenettet.

Da solvarmeanlæg producerer mest varme om sommeren, hvor vi har mindst behov for varmen, har store solvarmeanlæg lagertanke under jorden, hvor det varme vand kan lagres for at blive udnyttet i perioder med mindre sol. Anlæggene kan også kombineres med varmepumper, der kan udnytte selv lave varmetemperaturer i vandet.
Eksterne links til relevante artikler DMI og Energinet i fælles front for bedre solskinsdata Solcelletaget er på vej ud til masserne

# data[].attributes.attachment_link.description
Solen er vores absolut vigtigste og største energikilde, der producerer enorme mængder energi ved omdannelse af brint til helium i dens kerne. Vi bruger solens stråler til at producere varmt vand og elektricitet, og solen er forudsætningen for alt liv og dermed også bioenergi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vind er en af de store vedvarende energikilder i verden. Mængden af vind på Jorden er så stor, at vi i princippet kan dække hele klodens energiforbrug med vindkraft. Vi har brugt vindens energi i hundredvis af år, men det er først med moderne vindmøller, at vindenergi for alvor er blevet konkurrencedygtig i forhold til fossile brændsler. I disse år satser mange lande verden over derfor på at udbygge vindkraften i stor stil.

Vindenergi er næst efter solenergi den energiteknologi, der vokser hurtigst på verdensplan. Hver dag bliver der installeret mindst 60 nye vindmøller i verden - både på land og på havet (også kaldet offshore vind), og produktionen af energi fra vindmøller bliver på verdensplan fordoblet cirka hvert femte år.

Vindenergi står dog endnu kun for 2,5 procent af den elektricitet, der bliver produceret på verdensplan. Men udbygningen med vindenergi vokser år for år med nye og større møller.

Ifølge Det Internationale Energiagentur (IEA) kan vindkraften komme til at stå for mellem 18 og 36 procent af verdens produktion af elektricitet i 2050. Hvor stor andelen bliver, afhænger blandt andet af en række politiske beslutninger rundt om i verden.

I dag fylder vindenergien især meget i Kina, Europa og USA, men antallet af vindmøller vokser år for år i de fleste lande i Asien, Europa, Nordamerika og Latinamerika. De lande i Europa, der har mest vindkraft, er Tyskland, Spanien, Storbritannien, Frankrig og Italien. Men vind fylder også meget i Danmark, Sverige, Polen og Portugal.
Vindmøllernes historie
Det blæser meget på Jorden, og mennesket har i årtusinder brugt vinden til at drive sejlskibe frem. Inden for de sidste cirka 1.000 år har vi også udnyttet vindens kraft i vindmøller. De første vindmøller i Europa blev bygget omkring år 1100 og blev brugt til at pumpe vand op med og til at male korn til mel. Fra slutningen af 1800-tallet fandt man ud af at bruge vindmøller til at lave strøm, og i Danmark blev den første vindmølle, der producerede strøm, bygget i 1891.
Vindkraft i Danmark
Op gennem 1900-tallet blev der eksperimenteret med forskellige strømproducerende vindmøller i Danmark, men udviklingen tog for alvor fat efter oliekrisen i 1970erne, hvor olielandene satte prisen på råolie kraftigt op. Det gav behov for alternative energikilder, og Danmark udviklede sig til et foregangsland inden for vindmøller med virksomheder som Vestas i spidsen.

Den position har Danmark fortsat i dag, hvor vindkraften står for en stor del af landets energiproduktionen, og vindmøller og teknologi til vindenergi er en af Danmarks største og vigtigste eksportvarer.

I 2015 blev 42 procent af Danmarks elektricitet produceret ved hjælp af vindmøller. Til sammenligning gjaldt det kun to procent i 1990.

En af de første store vindmøller i Danmark var Tvindmøllen, som elever og lærere på Tvindskolerne ved Ulfborg i Vestjylland opførte fra 1975 til 1978. Den havde en vingediameter på 54 meter og blev kaldt "verdens største vindmølle". Tvindmøllen kører stadig i dag efter at have fået nye vinger i 1993 og forskellige nye komponenter gennem årene.

Vestas leverede sine første vindmøller i 1979, og produktionen og opstillingen af vindmøller tog for alvor fart i begyndelsen af 1980erne, hvor omkring 20 virksomheder i Danmark fremstillede vindmøller.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vind er en af de store vedvarende energikilder i verden. Mængden af vind på Jorden er så stor, at vi i princippet kan dække hele klodens energiforbrug med vindkraft. Vi har brugt vindens energi i hundredvis af år, men det er først med moderne vindmøller, at vindenergi for alvor er blevet konkurrencedygtig i forhold til fossile brændsler.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.attachment_link.title
Horisont: Klimakamp: Greta og snemanden | DRTV

# data[].attributes.attachment_link.description
Greta Thunberg startede en stilfærdig kamp for klimaet ved at skolestrejke foran den svenske Rigsdag. I dag er hun en verdenssensation. Eneboeren Billy Barr bor højt oppe i Rocky Mountains, hvor han i 46 år har målt sneen - og pludselig har fået en vigtig rolle i forskningen.

# data[].attributes.body
Den tropiske regnskov er planetens væksthus. Kun tre procent af landjorden er dækket af regnskov, men alligevel lever over halvdelen af jordens plante- og dyrearter her. De mange forskellige arter lever side om side efter et sindrigt system. Der er paradisfugle, som gennem generationer har udviklet farvestrålende og fantastiske parringsspil, løvfrøhanner, der springer ud fra trætoppene og bruger deres store svømmefødder som faldskærme, og mange forskellige aber, der lever i trætoppene.

# data[].attributes.headline
Test dig selv. Hvor meget CO2 sviner du med

# data[].attributes.subject
Test dig selv. Hvor meget CO2 sviner du med

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Er du god ved klimaet? Eller udleder du alt for mange drivhusgasser? Tag testen og få svaret her.

I 2018 slog jordkloden en kedelig rekord, da verdens samlede CO2-udledning nåede hidtil usete højder og ramte 37 milliarder tons CO2.

Det er et stort problem, fordi vi i dag udleder langt mere kuldioxid, end naturen og jorden kan nå at optage. Det betyder, at kuldioxiden bliver til drivhusgasser og skaber global opvarmning. Og det medfører, at en række vejr- og klimaforhold bliver ændret.

Selvom man i både Danmark og Europa arbejder på at nedbringe udslippet, er det en svær proces. Men faktisk har du selv kontrol over dele af dit CO2-udslip.

Tænker du for eksempel over, hvad du spiser? Hvordan du bor? Hvilken transportform du bruger? Eller hvor tit du køber nye ting?

Dit valg af mad, bolig, transport og forbrug har nemlig alt sammen en indvirkning på dit såkaldte CO-aftryk.

Denne klimatest kan være med til at give dig en indikation af, hvor mange drivhusgasser du udleder. Den medtager dog langt fra alle aspekter.

Tag testen og se, om du skal hanke op i dig selv og ændre dine forbrugsvaner, eller om du kandiderer til at blive en klimaambassadør.

# data[].attributes.attachment_link.title
CO2-regnskab: Hvor meget CO2 udleder du? Se, hvor mange drivhusgasser du udleder her

# data[].attributes.attachment_link.description
Er du god ved klimaet? Eller udleder du alt for mange drivhusgasser? Tag testen og få svaret her. I 2018 slog jordkloden en kedelig rekord, da verdens samlede CO2-udledning nåede hidtil usete højder og ramte 37 milliarder tons CO2. Det er et stort problem, fordi vi i dag udleder langt mere kuldioxid, end naturen og jorden kan nå at optage.