# data[].attributes.body
A készülő filmről

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az utóbbi években egyre többen hiányolták, hogy Magyarországon nem készül klasszikus, kosztümös, nagy költségvetésű magyar történelmi film. Ez a helyzet változni látszik: a Magyar Nemzeti Filmalap a honlapján jelentette be, hogy az MNF Nándorfehérvár hőseiről készülő történelmi film előkészítését támogatja. Az utolsó bástya című filmtervnek a Filmszakmai Döntőbizottság 91 millió forint gyártás előkészítési támogatást szavazott meg.

Az utolsó bástya központi története a magyar történelem egyik legfényesebb korszakában, a sorsdöntő nándorfehérvári diadal idején játszódik.

Az alkotók a vár hősi védőinek kívánnak méltó emléket állítani.

A készülő film látványos, megrázó és felemelő történetével az alkotók szándéka szerint széles közönséget, minden generációt meg fog szólítani itthon és külföldön egyaránt - fogalmaz a közlemény.

A filmet Szász János János (a Woyzeck, a Witman fiúk, A nagy füzet, A hentes, a kurva és a félszemű alkotója) rendezi, a filmtervet Ferenczy Gábor és Tőzsér Attila ( A martfűi rém, Ernelláék Farkaséknál, Megdönteni Hajnal Tímeát) producerek Hegedűs Bálint ( Kincsem, Liza, a rókatündér) forgatókönyvíróval közösen mintegy két éve fejlesztik.

Szász János az MTI-nek elmondta: nagyon megtisztelő volt számára, hogy rá gondoltak.

„Nem volt bennem egy pillanatra sem kétség, hogy ne vállaljam el.

Elolvastam a forgatókönyvet, amit nagyon izgalmasnak találtam" - tette hozzá.

Hangsúlyozta, hogy az 1456-os nándorfehérvári viadal a magyar történelem talán legdicsőségesebb fejezete.
Szász János, a Nándorfehérvár-film rendezője|Fotó: Koszticsák Szilárd/MTI
A modern eszközökkel készülő film a nándorfehérvári ostrom alatt játszódik egy olyan korban és légkörben, amelyben a szereplők tudják, hogy bármelyik pillanatban meghalhatnak hazájukért. Mint mondta, korosztályt és felfogást tekintve is széles közönségnek szóló, nagy formátumú filmet szeretnének készíteni.

A rendező szerint ezzel az alkotással megteremthetők végre azok az elképesztő erejű magyar hősök, akikről sokféle feltáratlan, egymásnak sokszor ellentmondó életrajzi adat maradt fenn, mint például Hunyadi János esetében.

Hunyadi János zseniális hadvezér és Kapisztrán János alakja is megjelenik a filmben, akiknek hite, hazaszeretete és megszállottsága „hegyeket mozgatott" meg

és a csapataik egyesülésével megfutamították a túlerőben lévő törököket.

Szász János elmondta, hogy a film szórakoztató lesz, de ugyanakkor kemény, lélegzetelállító csatajelenetekkel és reményei szerint elképesztő modern látványvilággal készül el.

A gyártás előkészítésének folyamata várhatóan decemberben fejeződik be, a tervek szerint a forgatás jövő nyáron kezdődhet el. A szereplők kiválasztása hamarosan elkezdődik, Szász János annyit elárult, hogy török és szerb színészek is feltűnnek majd a filmben.

# data[].attributes.attachment_link.description
Az utóbbi években egyre többen hiányolták, hogy Magyarországon nem készül klasszikus, kosztümös, nagy költségvetésű magyar történelmi film. Ez a helyzet változni látszik: a Magyar Nemzeti Filmalap a honlapján jelentette be, hogy az MNF Nándorfehérvár hőseiről készülő történelmi film előkészítését támogatja. Az utolsó bástya című filmtervnek a Filmszakmai Döntőbizottság 91 millió forint gyártás előkészítési támogatást szavazott meg.

# data[].attributes.body
A vár ma

# data[].attributes.body
A nándorfehérvári csata

# data[].attributes.body
Az ostrom

# data[].attributes.body
Nándorfehérvár ma Belgrád

# data[].attributes.body
Hunyadi János a "törökverő"

# data[].attributes.body
Déli harangszó

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
562 éve, 1456. június 29-én rendelte el III. Callixtus pápa a déli harangozást a templomokban, a Nándorfehérvár elleni török támadás kivédésére irányuló könyörgésként. A nándorfehérvári diadal több mint fél évszázadra visszavetette az oszmán terjeszkedést. Az örömhír Európa számos városába a pápai imabullával egy időben, sőt sok helyre azt megelőzve érkezett meg. Így előfordult, hogy a harangokat a győzelem hírére kongatták meg, és a déli harangszó egybeforrt a nándorfehérvári csatával. Maga a pápa augusztus 6-án értesült a diadalról, és aznapra kihirdette az egyház új ünnepét, Jézus színeváltozását.

A 13. század végén formálódott oszmán-török állam száz év alatt maga alá gyűrte Kis-Ázsiát, ezután a Balkánon kezdett terjeszkedni. A törökök 1389-ben, az első rigómezei csatában szétzúzták a szerbek vezette észak-balkáni szövetséget, majd 1396-ban Nikápolynál Zsigmond magyar király lovagi seregére mértek vereséget. Előrenyomulásukat fél évszázadra megakasztotta az utolsó nagy mongol hódítótól, Timur Lenktől 1402-ben elszenvedett vereség. Az újjászervezett oszmán állam a 15. század közepétől már Magyarországot is közvetlenül fenyegette, mert II. „Hódító" Mehmed szultán Konstantinápoly 1453-as bevétele után ismét Európa felé fordult. A török uralkodó 1456 májusában százezres haddal indult a Magyar Királyság kulcsának tartott, az ország belseje felé felvonulási útvonalat biztosító Nándorfehérvár (a mai Belgrád) ellen.

A hírre a Borgia családból származó III. Callixtus pápa, aki 1455 áprilisában lett a katolikus egyház feje, keresztes hadjáratot hirdetett. A pápa 1456. június 29-én, Szent Péter és Pál apostolok ünnepén adta ki "Cum hiis superioribus annis" kezdetű imabulláját, amely az egész keresztény világ számára elrendelte, hogy imádkozzon a keresztes seregek győzelméért. (Érdekesség, hogy a bulla eljutott Mainzba is, ahol Gutenberg német és latin nyelven is kinyomtatta.) A bulla többek között azt is elrendelte, hogy naponta háromszor, azaz nem csak reggel és este, hanem délben is harangozzanak, hogy a hívők a törökök ellen harcolókért imádkozhassanak. (Korábban már volt rá példa, hogy bizonyos egyházmegyékben pénteken délben megkonduljanak a harangok, de ez a szokás Jézus szenvedésére emlékeztetett, és a mai péntek három órai harangozás előképének tekinthető.)

III. Callixtus

A III. Callixtus által meghirdetett keresztes hadjáratból semmi sem lett, de Csehországból, Lengyelországból és Szerbiából érkeztek katonák. Magyarországon az olasz inkvizítor és hitszónok Kapisztrán János szervezett keresztes sereget, Nándorfehérvár védelmét a törökverő hős, Hunyadi János, Magyarország főkapitánya irányította. Az ostrom alig egy héttel a pápai imabulla kihirdetése után, július 4-én kezdődött. A törökök július 21-én indították meg döntő rohamukat az addigra szinte teljesen rommá lőtt vár ellen, de öldöklő küzdelemben visszaverték őket. Másnap a Száva bal partjáról - Hunyadi parancsa ellenére - átkelő, Kapisztrán vezette keresztesek támadásba lendültek, és mikor a szultán ellenük küldte lovasságát, az alkalmat kihasználó Hunyadi a várból kitörve elfoglalta a török ágyúkat, és szétszórta a megzavarodott török derékhadat. A csatában a szultán is megsebesült, és végül a törökök felszerelésüket hátrahagyva menekülni kezdtek. A győzelem két fő részese nem sokkal élte túl a diadalt, mindketten pestisben haltak meg, Hunyadi augusztus 11-én, Kapisztrán október 23-án.

A nándorfehérvári diadal több mint fél évszázadra visszavetette az oszmán terjeszkedést. Az örömhír Európa számos városába a pápai imabullával egy időben, sőt sok helyre azt megelőzve érkezett meg. Így előfordult, hogy a harangokat a győzelem hírére kongatták meg, és a déli harangszó egybeforrt a nándorfehérvári csatával. Maga a pápa augusztus 6-án értesült a diadalról, és aznapra kihirdette az egyház új ünnepét, Jézus színeváltozását. (Az ünnep arra az újszövetségi eseményre emlékeztet, amikor a Tábor hegyén a tanítványok előtt megmutatkozott a Megváltó isteni dicsősége.) A pápa bullájának is új értelmezést adott: „Minthogy Isten győzelemre segítette a keresztények fegyvereit, a déli harangszó alatt elmondott imák egyben a hálaadás imái legyenek."

III. Callixtus bulláját - a szintén Borgia - VI. Sándor pápa 1500. augusztus 9-én megújította, és arról rendelkezett, hogy a harangszó az egész keresztény világban minden délben szólaljon meg, jelezve, hogy a kereszténység védelme, az összetartás minden időben és minden helyen fontos kötelesség. Ma minden plébánia legalább egy templomában kötelező a déli harangozás, és Magyarországon a legtöbb protestáns gyülekezetben is harangoznak délben, a harangok csak a húsvéti nagyhét utolsó napjain némulnak el, amikor „Rómába mennek".

kedvezményes előfizetés 1 évre (4 szám)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ki kicsoda? mi történt a születésnapomon? évfordulók

# data[].attributes.attachment_link.title
Az első Borgia pápa és a nándorfehérvári diadal - így született a déli harangszó

# data[].attributes.attachment_link.description
562 éve, 1456. június 29-én rendelte el III. Callixtus pápa a déli harangozást a templomokban, a Nándorfehérvár elleni török támadás kivédésére irányuló könyörgésként. A nándorfehérvári diadal több mint fél évszázadra visszavetette az oszmán terjeszkedést. Az örömhír Európa számos városába a pápai imabullával egy időben, sőt sok helyre azt megelőzve érkezett meg.