# data[].attributes.body
- Fra bondesamfund til industrialisering
- Urbanisering

# data[].attributes.body
- For sukkersødt og romantisk
- Ser det vi vil se og lukker øjnene for alt andet
- Se verden gennem lyserøde briller
- Ville gøre op med den idylliske forestilling om religionen og familien.
- Satte samfundsmæssige problemer under debat.

# data[].attributes.body
- Partiet Højre dominerede dansk politik.
- Repræsenterede magthavende klasser: godsejere og adelige

# data[].attributes.body
- Sammensat parti (venstre)
- Varetog landbobefolkningens interesser

# data[].attributes.body
Være mere realistisk i forhold til virkligheden.
Logisk forløb med start, midte og slutning.

# data[].attributes.body
Mennesket er ligesom alt andet i naturen udstyret med drifter og behov
Ikke skabt af gud, men et produkt af arv og miljø

# data[].attributes.body
- Verdensopfattelsen blev forandret efter Charles Darwin bog "Arternes oprindelse"
- Det rokkede ved det religiøse fundament: mennesket var et resultat af en naturlig evolution og dermed ikke skabt af Gud.

# data[].attributes.body
Indtryk
At fange øjeblikket og gengive det som det er

# data[].attributes.body
- Man begyndte at skrive objektivt om menneskene, og forsøgte at finde årsager til deres handlinger via arv og miljø.

# data[].attributes.body
- Født i 1842, døde i 1927.
- Søn af borgerskabet.

# data[].attributes.body
Vi tror på det der er positivt kan måles og vejes.
Vi skal først tro på det når vi ser det

# data[].attributes.body
Georg Brandes
Karen Blixen

Holger Brachmann

Herman Bang

Martin Andersen Nexø

Henrik Pontoppidan

Henrik Ibsen

Jeppe Aakjær
Amalie Skram

# data[].attributes.body
- Før handlede den danske litteratur om det skønne, naturen og nationale symboler
- Ændres til mere moderne og udadvendt blik på verden.
Sætte problemer under debat.

# data[].attributes.body
I stedet for at hylde og rose fædrelandet, skulle fokuset være på samfundsmæssige problemer, og gøre litteraturen mere realistisk.

# data[].attributes.body
Han mente at man skulle skrive om:
- Ægteskabet og uligheden mellem køn
- Religionen
- Ejendomsretten og social ulighed

# data[].attributes.body
Religionen og kirken blev af mange af de moderne forfattere betragtet som midler til undertrykkelse.
Bl.a. blev religionen brugt til at undertrykke kvinder.
Mænd giftede sig omkring 30-årsalderen.
Kvinder blev gift meget unge og var økonomisk og juridisk afhængige af deres ægtemand.
Man ville skabe mere lighed inden for ægteskabet, dog vidste man ikke hvordan. Debatten om seksualitet og kønsroller blev kendt som "sædelighedsfejden".

# data[].attributes.headline
Christoffer-Wilhelm Eckersberg "Bella og Hanna. M.L. Nathansons ældste døtre"
1820

# data[].attributes.subject
Christoffer-Wilhelm Eckersberg "Bella og Hanna. M.L. Nathansons ældste døtre"
1820

# data[].attributes.body
Kvinderollen

# data[].attributes.headline
Kvinderoller før og under sædelighedsfejden

# data[].attributes.subject
Kvinderoller før og under sædelighedsfejden

# data[].attributes.headline
Erik Henningsen "En saaret arbejder"
1895

# data[].attributes.subject
Erik Henningsen "En saaret arbejder"
1895

# data[].attributes.body
Køn, klasseforskelle og kirken - de problemstillinger man skrev om dengang