# data[].attributes.body
Otepää on vallasisene linn Põhja-Valgamaal, Otepää kõrgustikul ja on Otepää valla keskus. Otepää paikneb Eesti linnadest kõige kõrgemal, kuni 152 meetrit merepinnast. Koordinaadid: 58° 3′ N, 26° 30′ E.

# data[].attributes.body
Otepää valla vapil on kollane rebitud servaga karupea kujutis mustal taustal. 1940. aastal valminud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on antud järgmise, praegusest vapist erineva Otepää linna vapi kirjeldus: "Otepää linna vapiks on kilbi mustavärvilise välja südamikus kuldne karupea, vaatega ette." Ettepaneku kujutada Otepää vapil karu pead tegi alevivanem Julius Niklus.

# data[].attributes.body
Lipp koosneb kolmest horisontaalsest laiust: ülemine - valge laiusega 3/7 ühikut, keskmine - must 1/7 ühikut ja alumine - kollane 3/7 ühikut lipu laiusest. Lipu keskel on linna vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut; normaalmõõtmed on 105x165 cm. Lipp on nii Otepää linna kui ka valla lipp.

# data[].attributes.body
2000. aastal elas Otepää linnas 2210 inimest, 2016. aastal 2066. Seisuga 01.01.2019 elab linnas 2161 inimest.

# data[].attributes.headline
Otepää linna rahvastikutihedus ja vall rahvastikupüramiid

# data[].attributes.subject
Otepää linna rahvastikutihedus ja vall rahvastikupüramiid

# data[].attributes.body
Otepää rahvasatikutihedus on 2161 (2019) in / 4,46 km² = 485 in/km²

# data[].attributes.body
Esimesed inimtegevuse jäljed pärinevad Otepäält VI sajandist eKr. Sellest ajast on saadud ka vanimad arheoloogilised leiud Otepää Linnamäelt. Pidevalt on seal elatud VI-VII sajandist alates. Kirjasõnas (Novgorodi kroonikates) on Otepääd mainitud juba 1116. aastal, mil sinna oli rajatud karupea kujuline linnus. Otepää kujunes muistse Ugandi maakonna teiseks kindlustatud keskuseks Tartu kõrval. Otepää rüüstamise ning kindluse põletamisega 1208. aastal algas muistsete eestlaste vabadusvõitlus välisvallutajate (Saksa, Taani, Rootsi) vastu. Otepää linnus alistati lõplikult 1224. aastal, mille järel rajati sinna piiskopiloss, mis oli esimeseks kivikindluseks kogu Eestis. Selle jäänused on säilinud tänapäevani. Otepää ja selle ümbruskond on aegade voolus kõvasti kannatanud vaenuvägede tegevuse läbi. Algas see muistse vabadusvõitluse aegadest, siis piiskopkonna ja Saksa ordu omavahelistest arveteõiendamisest XIV sajandi lõpul, mil põletati ka Otepää Linnamäel asunud piiskopiloss. Hävitustegevus jätkus Põhjasõja käigus kui 1702. Aastal rüüstati vene vägede poolt kogu Otepää ümbrus ja põletati nii kirik kui pastoraadihoone. Traagiliseks kujunesid Otepääle 1944. Aasta augustipäevad, mil sõdivate poolte ühisettevõttena hävitati suurem osa tollasest Otepää linnast.

# data[].attributes.body
Otepää Raekoda asub Otepää linnakeskuses. Raekoja kolmandal korrusel asuvas seminariruumis on võimalik korraldada konverentse, seminare ja koosolekuid, samuti kontserte ja bankette. Konverentsitehnika ja toitlustus ettetellimisel. Raekoja aknast avaneb vaade Eesti kõrgeima lipumasti tipus lehvivale sinimustvalgele Eesti riigilipule. Raekoda on valminud 1957.aastal ja on olnud nii administratiivhoone kui internaatkool. Otepää vallavalitsus tegutseb hoones alates 1999. aastast. Hoone kuulub 20. sajandi arhitektuurimälestiste hulka.

# data[].attributes.body
Otepää Maarja luteri kirik esindab ühte Lõuna-Eesti avastamisväärt paigast, mis on tähistatud National Geographicu kollase aknaga ning mille külastamist kultuuri- ja ajaloohuvilistele soovitatakse.
Otepää Maarja luteri kirik on ajalooliselt seotud Eesti riigilipuga. Kiriku pastoraadihoones pühitseti 4. juunil 1884. a sini-must-valge Eesti Üliõpilaste Seltsi lipp, millest hiljem sai rahvuslipp ja aastal 1991 Eesti riigilipp.
Kirik on uus-gooti stiilis, altarimaal  "Kristus ristil" pärineb aastast 1880, Kessleri orel 1853.aastast.
Suviti on kiriku uksed avatud teelistele.

# data[].attributes.body
Linn on mõõtmetelt üsna väike, asustus on kogunenud peamiselt ühte kohta.

# data[].attributes.body
Asustus on kogunenud kahte selgestieristatavasse piirkonda, see on Pühajärve kirdekaldal suurenenud, sinna on rajatud mitmeid uusi ehitisi. Linn on laienenud, eriti märgatavalt on maju juurde ehitatud linna põhjaossa Palupera tee ja J. Hurda tänavate vahelisele alale.

# data[].attributes.body
Linn ei ole võrreldes nõukogudeaegse linnaplaaniga palju muutunud.