# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordet "aktant" kommer fra latin, hvor "actus" betyder handling. En aktant er én, der handler. Aktantmodellen er en model, hvor vi får overblik over, hvem der handler i filmen. I modellen er der seks aktanter i alt.

Aktantmodellen tager udgangspunkt i filmens hovedperson (subjektet) og hans/hendes projekt, dvs. kamp eller mission for at opnå sit mål (objektet). Hovedpersonens projekt er det vigtigste i fortællingen, og det, som filmen handler om.

Aktantmodellen blev oprindeligt udviklet til at analysere folkeeventyr. Vi kan også bruge den, når vi skal analysere andre slags fortællinger, fx film. Aktantmodellen er generelt bedst at bruge til analyse af film med ydre konflikter.

Aktantmodellen består af seks aktanter og tre akser:

Subjekt - filmens hovedperson. Subjektet har altid et projekt: noget, han/hun gerne vil opnå.

Objekt - målet for subjektets projekt. Det, som subjektet gerne vil opnå. Objektet kan være en person, som subjektet fx er forelsket i, en genstand (fx en værdifuld ædelsten) eller noget mere abstrakt (fx helbredelse eller hævn).

- den eller det, der til slut overdrager objektet til modtageren. Giveren kan både være en person eller en abstrakt størrelse som fx myndighederne, samfundet eller kirken.

- den, der til slut modtager objektet. Modtageren er tit den samme som subjektet.

Modstander - nogen eller noget, der står i vejen for, at subjektet kan gennemføre sit projekt og nå sit mål. Det kan være en person (fx en rival), en egenskab ved subjektet (fx svaghed), udefrakommende fænomener (fx en naturkatastrofe) m.m. Der kan godt være flere modstandere.

- nogen eller noget, der hjælper subjektet med at gennemføre sit projekt og nå sit mål. Hjælperen kan være en person (fx en ven), egenskaber (fx viljestyrke), kræfter (fx at kunne blive usynlig) eller ting (fx et sværd) m.m. Der kan godt være flere hjælpere.

Projektakse - det er filmens hovedhistorie: subjektets kamp for at nå sit mål (objektet).

Konfliktakse - illustrerer, at subjektet møder både hjælp og modstand på vej mod sit mål.

Kommunikationsakse - illustrerer, hvordan modtageren får objektet, hvis filmen ender godt.

Analyse af et klassisk eventyr

Eventyret om Klods-Hans analyseret ved hjælp af aktantmodellen:

Analyse af en moderne kortfilm

Kortfilmen ' En tier' handler om Homer (subjektet), der vil have hævn (objekt). Filmen bliver analyseret i de opslag, som handler om de seks aktanter (se links nedenfor).

Læs mere om aktantmodellen og se eksempler her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordet "aktant" kommer fra latin, hvor "actus" betyder handling. En aktant er én, der handler. Aktantmodellen er en model, hvor vi får overblik over, hvem der handler i filmen. I modellen er der seks aktanter i alt. Aktantmodellen tager udgangspunkt i filmens hovedperson (subjektet) og hans/hendes projekt, dvs.

# data[].attributes.headline
Filmiske virkemidler (generelt for hele serien)

# data[].attributes.subject
Filmiske virkemidler (generelt for hele serien)

# data[].attributes.body
Udpræget brug af nærbilleder. Kameraet dvæler længe ved personerne (så vi får en fornemmelse af, hvad de tænker og føler).
Brugen af slowmotion (vi ser på situationen med hovedpersonens øjne), ledsages ofte af musik.
Tidsangivelse med store gule bogstaver (symbolik farven gul?)

Musikken:
Teksten bruges ofte til at sætte ord på det hovedpersonen føler. Musikken bliver derved en del af handlingen. Musikken er fra meget forskellige genrer og tidsperioder.

# data[].attributes.headline
Generelt om den norske ungdomsserie SKAM

# data[].attributes.subject
Generelt om den norske ungdomsserie SKAM

# data[].attributes.body
Norsk tv-serie der består af 4 sæsoner. I hver sæson følger vi en hovedperson, som skal igennem en indre udvikling. I 2. sæson er det hovedpersonen Noora, som må lade skråsikkerheden og den ironiske attitude falde og acceptere sin forelskelse i William. Personernes brug af sociale medier er integreret i episoderne
Instruktøren, Julie Andem, ønskede at lave en serie, hvor karaktererne ikke var perfekte og havde noget at skamme sig over, men hvor unge mødte hinanden med forståelse, tolerance og humor.
Tv-seriens målgruppe er primært unge piger (der ofte oplever et stort præstationspres og mindreværdsfølelse).

# data[].attributes.headline
2. sæson episode 2: Du lyver på venninne og skylder meg

# data[].attributes.subject
2. sæson episode 2: Du lyver på venninne og skylder meg

# data[].attributes.body
Resume: Vilde har været sammen med William, og hun er forelsket i ham. William vil på date med Noora, og hun siger ja med den betingelse, at han taler pænt til Vilde. Hun lyver om, hvad hun skal, overfor sine veninder. Noora tager på date og er til at begynde med meget reserveret overfor William. Hun tør op, men deres date afbrydes af en telefonopringning til William.

Miljø: De unge går i 1. g på et gymnasium i Oslo, Norge. Nutiden (2016) Ungdomsmiljø med fester, druk, kærester m.m. Noora bor i en lejlighed.

Problemstilling: Noora mener ikke, at William er en fyr for hende.

Filmiske virkemidler: Nærbilleder af Noora, intro. Sore gule bogstaver med dag og tid. Slowmotion når der er fokus på en bestemt person eller grupper, der er i fokus.

# data[].attributes.body
Kører i Porsche, hvilket tyder på, at han kommer fra et rigt miljø. Fortæller om sine bedsteforældres kæmpe store hus. En charmør og populær blandt pigerne på gymnasiet.
Udseende: Halvlang brunt hår. Brune øjne.

# data[].attributes.body
Udseende: Hvid sart hud, lyst hår, går med rød læbestift.
Selvsikker pige. Hun har faste holdninger og meninger (kvindeforkæmper). Hendes holdninger (og syn på sig selv) udfordres af hendes spirende forelskelse i William. Hun spiller kostbar overfor ham.

# data[].attributes.body
Resume: Noora og William er blevet kærester. William indkaldes til afhøring, da han har slået en anden fyr i hovedet med en flaske. Noora har sex med William.

Aktuelle problemstillinger i dette afsnit og generelt i serien: Identitetsmæssige spørgsmål. Hævnporno, spiseforstyrrelser, homofobi, racisme, religion m.m. Trækker tråde til naturalismen under det moderne gennembrud, hvor virkelighedens problemer også blev sat til debat.

Tema: I dette afsnit kærlighed/ulykkelig kærlighed

Budskab:  Selvom vi skammer os i forholdet til andre mennesker, er andre mennesker også den eneste medicin mod skammen. ("Mennesker trenger mennesker", siger William til Noora) Vi skal tale sammen, ellers bliver vi ensomme.

Intertekstualitet: I dette afsnit Romeo og Julie. Generelt: Friends og Beverly Hills .

Referencer: Et dukkehjem fra 1979 af Henrik Ibsen.