# data[].attributes.headline
Selvitys kulttuurisesta vanhustyöstä Suomessa. Tampereen malli mukana. 

# data[].attributes.subject
Selvitys kulttuurisesta vanhustyöstä Suomessa. Tampereen malli mukana. 

# data[].attributes.body
Näkökulmia taiteen ja kulttuurin terveysvaikutuksiin

# data[].attributes.body
Näkökulmia taiteen ja kulttuurin sosiaalisen hyvinvoinnin vaikutuksiin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tomi Vuokola

Ympärivuorokautista hoitoa tarvitsevien vanhojen ihmisten elämänlaatua voidaan kohottaa yksinkertaisilla keinoilla, jotka eivät paljon maksa, sanoo Tampereen yliopiston tutkija Jari Pirhonen.

Pirhonen väittelee perjantaina aiheenaan vanhojen ihmisten hyvä elämä tehostetussa palveluasumisessa.

Tässä Pirhosen kymmenen vinkkiä hyvään elämään. Nämä asiat on helppo toteuttaa eivätkä ne maksa mitään.

Asenne

Usein sanotaan, että ei käytössä olevalla rahalla ei saa parempaa, mutta ei se oikeasti niin ole. Oikea asenne ei maksa mitään. Asenne ei ole resurssikysymys. Asenne on johtamista, kouluttamista ja työkulttuuria.

Kuka minä olen

Moni vanha ihminen on kertonut Pirhoselle, että kaikkia ohjaajia ei kiinnosta lainkaan, "kuka minä olen". Mistään henkilökohtaisesta ei puhuta. Saatetaan puhua vain hoitoon liittyvistä asioista.

Koti

Yleensä palvelun tarjoajat painottavat, että vanhojen ihmisten palvelutalo ei ole laitos, vaan koti. Siitä huolimatta käytännössä toimitaan enemmän sairaalasta ja terveydenhuoltopalveluista omaksuttujen sääntöjen mukaan. Asukkaat eivät ole potilaita tai hoidokkeja, vaan vuokraa maksavia omassa kodissa asuvia vanhoja ihmisiä.

Elämäntyyli

Tuetaan vanhan ihmisen aiempaa elämäntyyliä ja tapoja. Tarjotaan mahdollisuuksia olla konkreettisesti yhteydessä omaan elämänhistoriaan. Jos joku on harrastanut moottoripyöräilyä, miksi ei voisi hankkia palvelutalon kellariin pyörää, jota voi näprätä. Liika terveysterrorismi on pahasta. Ei rasvatonta maitoa pitäisi olla pakko juoda, jos ei halua.

Kahvit vieraille

Helpotetaan sitä, että läheiset voivat käydä tapaamassa. Kun vieraita tulee, tarjotaan kahvia, se on suomalainen tapa. Koska vanhan ihmisen omissa huoneissa ei yleensä ole vesipisteitä tai kahvinkeittimiä, palvelutalon pitää tarjota ne kahvit. Pumpputermospullo pitäisi olla olla valmiina.

Skype-yhteys

Järjestetään mahdollisuus olla yhteydessä lähiomaisiin, esimerkiksi lastenlapsiin Skype-yhteyden avulla. Ainakin mahdollisuus pitää tarjota. Kun ihminen muuttaa palvelutaloon, pitäisi olla rutiinia kysyä, onko lapsia tai lapsenlapsia, voimmeko tehdä jotakin, joka auttaa yhteydenpidossa.

Yhteisöllisyys

Tarjotaan palvelutalon asukkaille mahdollisuus osallistua oman yhteisönsä elämään esimerkiksi kotitöitä tekemällä. Pirhonen kertoo monasti kuulleensa palvelutalon asukkaalta kysymyksen: miksi täällä ei saa tehdä mitään?

Tunteet

Kaikenlainen tunneilmaisun tukeminen on ensiarvoisen tärkeätä. Jopa riitely voi joskus olla hyvä asia. Riidassa vanha ihmisen pääsee sanomaan: Katso, minä olen täällä. Ei sitä pidä pelästyä. Pitää osata kuunnella tarkemmin.

Tervehtiminen

Tervehtiminen on erittäin tärkeätä. Eräs vanha nainen kehui kerran Pirhoselle, että hän on nyt hyvällä osastolla. Kun Pirhonen kysyi, miksi se toinen paikka oli huono. "Siellä ei tervehditty", oli naisen vastaus. Näinkin pieni asia tekee ison eron.

Huumori

Huumori on erittäin tärkeitä. Moni palvelutalon asukas on kertonut Pirhoselle nauttivansa hirveästi siitä, että ohjaajilla on aikaa vitsailla. Leikinlaskuun jokaisella hoitajalla on aikaa. Huumorin avulla ratkeaa myös moni hankala tilanne.

Lue myös nämä

# data[].attributes.attachment_link.title
Tässä 10 vinkkiä, miten vanhusten elämänlaatu tehostetussa palveluasumisessa paranee - eikä tämä maksa mitään!

# data[].attributes.attachment_link.description
Tomi Vuokola Ympärivuorokautista hoitoa tarvitsevien vanhojen ihmisten elämänlaatua voidaan kohottaa yksinkertaisilla keinoilla, jotka eivät paljon maksa, sanoo Tampereen yliopiston tutkija Jari Pirhonen. Pirhonen väittelee perjantaina aiheenaan vanhojen ihmisten hyvä elämä tehostetussa palveluasumisessa. Tässä Pirhosen kymmenen vinkkiä hyvään elämään. Nämä asiat on helppo toteuttaa eivätkä ne maksa mitään.

# data[].attributes.body
Elämän puu
Validaatio
Kinestiikka
Muistelu
Taidelähtöiset: draama, musiikki, kuvataide
Digitaalisuus

1) Menetelmiä ja sovelluksia on tuotettu ja koordinoitu KUVAPA-tasolla  SOTE-sektorin yksiköihin (päiväkeskukset, palvelukeskukset sekä tehostetun asumisen yksiköihin, sairaaloihin), KOTIHOITO, Kaupungin sopimussuhteiset palveluyksiköt sekä luotsitoiminta on myös huomiotava tässä yhteydessä aktiivsena toimijana, kolmas sektori (Mummon kammari, Kaupunkilähetys, Ysti). Kysely suunnataan KUVAPA-tason toimijoille ja koordinoijille sekä luotseille. Yksi kyselyn kohderyhmä voisi olla myös menetelmien ja sovellusten tuottajat eli ammattitaiteilijat. Mitenkä kohderyhmä rajataan? Ryhmähaastattelut eri toimijat poimien mukaan (työntekijä & kulttuurityöntekijä jne.) Tietynlainen peitto saadaan tällä esille.
2) Menetelmiä ja sovelluksia pitäisi avata niin, että ne tulevat ymmärretyksi maininnalla tai tarkemmalla liite-esittelyllä Selkokielisiä kysymyksiä: "Kuinka asukkaan toiveita ja tavoitteita kartoitetaan?"
"Käytättekö esimerkiksi Elämänpuu-menetelmää? Puhutaan mielummin työkalu- ja tiedonkeruuväline Elämänpuun kohdalla. Käytätkö Elämänpuuta päivittäin, viikottain, kuukausittain? Millaista käyttöä Elämänpuulla on: tutustutko sen avulla asukkaaseen paremmin? Miten elämänpuuta jaetaan eri toimijoiden kesken?Tavoitteena selvittää kuinka paljon  Elämäpuuta käytetään? ""Miten opit tuntemaan asiakkaat"? "Mistä asiakas tykkää, mitä harrastaa". Miten kartoitat asiakkaan kulttuuriset tarpeet? Millaisia haaveita asiakkailla on? Millaisia pelkoja heillä on? 3) Kuinka nyt käytetään menetelmiä?  voisiko menetelmä-sanan kiertää arjen toiminnalla ja asukkaan kohtaamisella kysyen: kuinka/ missä tilanteissa/ miten pitkään /mistä aiheista rupattelet asukkaan kanssa? Kysymykset on muotoiltava niin, ettei kysymyksiin voi vastata pelkästään kyllä tai ei.  Seuraavan tason kysymykset: ottaako Elämänpuusta asiakkaan kuntoutusohjelmaan aj hoito- ja palvelusuunnitelmaan tavoitteita ja toimintamalleja? Kuinka todesta asiakkaan Elämänpuusisällöt otetaan? Seurataanko, päivitetäänkö näiden sisältöjen tuottamista asiakkaalle, miten?Jos kysymykseen elämänpuusta vastataan kielteisesti: kysytään miten tutustut asukkaaseen/asiakkaaseen? Johtopäätös: Eri-toimijoiden yhteisen jakamisen näkökulmasta Pegasos-järjestelmässä voisi olla Elämänpuun tavoitteet helposti saavutettavissa (omassa näkymässä). Kyselyssä voisi kysyä myös tästä. Kun Elämänpuu ei vielä näy Pegasoksessa, kirjataan asukaan kulttuurisuunnitelma Pegasokseen osaksi hoitosuunnitelmaa.  Sisällöt otetaan keskusteluun hoitopalaveriin.

# data[].attributes.body
Merkityksellisen elämän osatekijät:

Ryhmähaastattelu (noin 6 hlö): kulttuuriohjaajat ja hoitotyöntekijät yhdessä.

Asukasnäkökulma? Koti koukkuniemessä kyselyn tulokset.

Arjen sisältö, mitä muuta tarvitsee, kuin unta, ruokaa ja lääkkeitä. Miten toteutuu tällä hetkellä

Kolme ryhmähaastattelua: Vanhainkoti, tehostettupalveluasuminen, kotihoito ja päiväkeskus, sairaalaosastot

Kirjoita alustus, ja testaa tällä ryhmällä. Puhutaanko kulttuurisat vai esim. yhdessä tekemisestä tai muuta konkreettisempaa.

Myös kysymykset valmiiksi.

Miten henkilökohtainen historia ja kulttuuriset toiveet kirjataan ja miten toteutvat.

Miten meillä toteutuu:
(itsemääräämisoikeus, toimijuus, tunnustetuksi

tuleminen ja osallisuus) Esiin konkreettisia asioita, jotka liittyvät tähän, ei niinkään ihannetilaa tai pyrkimystä.

Näkökulmat: Arjen esimerkkejä, vastaukset kertoisivat onko kulttuurista toimintaa yksiköissä.

Mikä kaikki mielletään kulttuuriseksi toiminnaksi.

Liikkumisen  edistäminen osana hoitotyötä?  Arkiliikunta, omatoimisuus.Kuntouttavatyöote?

Kysymyksiä:
Kerro, miten olet saanut asiakkaan liikkeelle/omatoimiseksi?

Millaisissa asioissa koet onnistuneesi?

Miten olet tutustunut asikkaaseen? Elämän puu ? Miten se on toiminut asiakassuhteeseen.

Millaista tukea saat kulttuuriseen/kuntouttavaantyöotteeseen? Lisäkysymyksiä: koulutus, aikaa, ohjeita

Miten kulttuuri tukee hoitotyötä/ auttaa tunnistamaan asiakkaan tarpeet, tuoko lisää sisältöä työhön.

Koskettaminen? Onko vain hoidollista koskettamista?

Miten asumisypäristössä on huomioitu kodinomasiuus ja kulttuurisuus ja omatoimisuus ja liikkumaan kannustaminen (vrt. päiväkodin oppimisympäristö,)

Miten usein olisi tärkeää saada osallistua kulttuuriseen toimintaan? Voi olla esim. äänikirjojen kuunteleminen, tietty radio-ohjelma.  Mitä merkityksiä se tuo? (vrt. 100 minuuttia kulttuurille)

Miten asukkaan toiveet on tehty näkyväksi koko henkilökunnalle.

# data[].attributes.headline
Miten kulttuuripalvelu vaikuttaa sotepalvelun toteutumiseen? Kulttuurin arvo tai lisäarvo palveluille. 

# data[].attributes.subject
Miten kulttuuripalvelu vaikuttaa sotepalvelun toteutumiseen? Kulttuurin arvo tai lisäarvo palveluille. 

# data[].attributes.body
Hoidollinen merkitys (psykiatrisen) potilaan hoidossa, potilaaseen saa yhteyden kultturisen toiminnan kautta. Erityinen huomio kiinnitettävä miesasiakkiden/-potilaiden toiveisiin, miesten ryhmät. Kulttuurinen toiminta on osa henkilökunnan työtä, eikä aina vaadi ekstra-aikaa. Yksinkertaisilla keinoilla voi toeteuttaa arjessa. Psykogeriatrian pkl: kohtaamistaideryhmä, jossa ammattilainen ja asiakkaita, vertaistuellinen elementti toteutuu.
Elämän mielekkyyden lisääminen, elämän laadun paraneminen ja kotihoidossa kotona asumisen tukeminen.  Terveyden tunteen paraneminen ja sairauksien ja syrjäytymisen ennalta ehkäisy, esim. uni voi olla levollisempaa. Kulttuurilla on  tutkiusti vaikutuksia ihmisen fysiologiaan.Asiakkaan äänen kuuleminen mahdollistuu. Ei pystytä tuottamaan laadikasta palvelua tietämättä asiakkaan toiveita ja tarpeita. Tiivis yhteistyö omaisten kanssa.
1. Asumispalveluyksiköt, kotihoito, psykogeriatria. myös yksityiset palveluntuottajat. Asukkaat/asiakkaat (+ omaiset), henkilökunta. Erilaisia näkökulmia tarvitaan.
2. Miten elämänpuu näkyy toiminnassa ja arjessa? Elämänpuu otetaan vastaan hyvin eri tavoin, jotkut ihmiset avautuvat helpommin ja haluavat kertoa. Ryhmähaastatteluja avoimilla kysymyksillä.
Kuinka ulkopuolinen taiteilija otetaan vastaan yksikössä? "Miten pärjäsitte ulkopuolisen, eri alan ammattilaisen kanssa?" Miten olette ratkaisseet asian? Miten luot asiakkaallesi  turvallisen ilmapiirin vieraan ammattilaisen tullessa? (Halutaan saada vastaus: "Olemalla läsnä".)  Miltä luova toiminta on tuntunut, mitä siitä jäi yksikköönne - asiakkaille ja henkilökunnalle? Miten yhteinen kokemus saavutetaan? Millaista rohkaisua henkilökunta tarvitsee "heittäytymiseen". Miten salliva ilmapiiri on? Miten ajallisesti mahdollistetaan osallistuminen?

# data[].attributes.headline
Kulttuurin ja taiteen ammattilaisten toteuttama toiminta

# data[].attributes.subject
Kulttuurin ja taiteen ammattilaisten toteuttama toiminta

# data[].attributes.body
Esitykset
Yhteisötaide
Vierailut museoihin, teatteriin
Ryhmät, kuten kuoro tms.