# data[].attributes.headline
Ali je sodobna umetnost res prava umetnost?

# data[].attributes.subject
Ali je sodobna umetnost res prava umetnost?

# data[].attributes.body
Sodobna umetnost zagotovo zaobjema širok spekter umetniških del, načinov in materialov.

Umetniku ima pri svojem delu tako odprtih neskončno možnosti. Svojo idejo lahko posreduje na izredno nenavadne načine, kar pa pri gledalcih morda lahko izzove šok, zgroženost, včasih tudi nerazumevanje. Pri laikih (in marsikdaj tudi pri tistih, ki so nekoliko bolj izobraženi na področju umetnosti) nemalokrat sproži razna vprašanja. Najbolj pogosto pa je zagotovo vprašanje, ali je neko delo res umetnosti in zakaj.

Avtor spodnjega posnetka v videu izpostavi nekaj pogostih vprašanj o sodobni umetnosti in nanje (kolikor je le mogoče) tudi odgovori.

# data[].attributes.attachment_link.title
Is Contemporary Art Really Art, or Trolling for Money & Attention?

# data[].attributes.body
Sodobna umetnost je umetnost, ki jo ustvarjajo sodobniki, ki iščejo nove izrazne poti ter na novo opredeljujejo vlogo umetnosti.
Vpeljujejo popolnoma nove načine organiziranja umetniškega okolja in njegovega podpornega sistema.

Pojem sodobna umetnost ne označuje nekega določenega stila in/ali tehnike vezane na določeno časovno obdobje, pač pa se nanaša na trenutno porajajočo se umetnost ne glede na stil, tehniko in medij izražanja.

Aktualno umetniško delo ima današnji značaj, odraža današnjo družbo. Sodobni umetniki opazujejo čas, v katerem živijo in se do njega skozi svoje umetniško delo tudi opredeljujejo. Odmikajo se od predhodnjih spoznanj in filozofij ali pa jih celo v celoti zavračajo. Prihajajo z umetniških akademij ali z popolnoma drugih področij.  Dela sodobne umetnosti so tako velikokrat interdisciplinarne narave.

# data[].attributes.body
Kot že rečeno, se oblike izražanja s sodobno umetnostjo močno spremenijo. Za razliko od predhodne umetnosti, se v tem obdobju pojavijo še:

-  delo s predmetom
- delo s prostorom
- delo s telesom

# data[].attributes.body
Ko govorimo o sodobni umetnosti, govorimo o korenitih spremembah.
Do preobrata v svetu umetnosti je prišlo leta 1917, ko Marcel Duchamp razstavi svoje delo z naslovom Fontana. Omenjeno delo velja za eno pomembnejših umetniških stvaritev 20.stoletja.

# data[].attributes.body
Duchamp je delo razstavil leta 1917 v New Yorku in povzroči škandal.

Kupil je izdelek brez estetske vrednosti, industrijski predmet, ki pa ga podpiše (R. Mutt). S tem da izjavo, da umetnik ni kreator, je pa lahko vsak predmet v nekem kontekstu umetniško delo.

Skrajna interpretacija tega umetniškega dela je, da je umetnost nekaj, na kar se lahko poščiješ.

Duchamp je posegel v bistvo umetniškega ustvarjanja. Prvič, ker je le predelal navadni predmet. Drugič pa, ker je umetniško delo, ki naj bi bilo enkratna stvaritev, preprosto večkrat ponovil.

# data[].attributes.body
Predmeti, ki jih umetniki uporabljajo, so vsakdanji predmeti (kot smo to lahko videli v Duchampovem primeru). Njihova izbira povsem navadnih predmetov ustvari toliko večje presenečenje. To so predmeti, ki jih civilizacijsko uporabljamo le za določeno rabo.

Spremenjeni predmeti ne opravljajo več svoje vsakdanje funkcije. Opazovani skozi logiko vsakdanjega razmišljanja so predmeti, ki ostanejo brez možnosti opravljanja funkcije, zaradi katere so bili narejeni, namenjeni na odpad.

Odmik od vsakdanjega razmišljanja je tisti, ki predmet iz nečesa vsakdanjega spremeni v umetniško delo. Umetniška akcija se tako začne tam, kjer umetnik s svojim delom izstopi iz  ustaljenega reda, katerega smo vajeni .

# data[].attributes.body
Arheologi menijo, da je bil ustvarjen med 3000 in 2000 pred našim štetjem.

# data[].attributes.body
Sprememba v razmišljanju kiparjev se je pojavila v 60ih in 70ih letih 20.stoletja, ko niso več kiparili v ateljejih in nato nosili izdelke na razstavo, temveč so začeli uporabljati in spreminjati prostor sam. Oblikovala se je struja imenovana LAND ART.

# data[].attributes.body
leto 1970, (Spiral Jetty) Spiralni pomol, Veliko slano jezero, Utah, ZDA
Umetnik je ustvaril povsem nefunkcionalno tvorbo, ki je na meji s humorjem in absurdom, saj ta pomol ne pelje nikamor.
Za svojo stvaritev je umetnik potreboval gradbeno tehniko, s katero je v jezero nasul 6.500 ton kamnov, zemlje in soli ter naredil 460 metrov dolg in 4,5 metra širok pomol v obliki spirale.

# data[].attributes.body
Raziskuje sončno svetlobo, ki je veliko močnejša v puščavi kot v urbanem okolju. Cevi same ponujajo celo zavetje pred pripeko. Kljub navidezni oddaljenosti od mesta je ta objekt, kot kaže, veliko bolj obiskan, kot če bi bil v galerijskem prostoru. Več o projektu pa v videu:

# data[].attributes.body
Performans je nastop pred občinstvom, ki postane umetniško delo. Povezuje se z ostalimi umetnostmi, ki pa s poudarkom na gibanju ter telesnosti izpostavlja idejo.  Je le enkraten dogodek, ki se ga dokumentira s fotografijami ali posnetki.
Pri performansih večinoma govorimo o posameznih umetnikih, pojavljajo pa se tudi manjše skupine, ki izvajajo različne akcije.

Spodaj si lahko ogledamo primer Chun Hua Catherine Dong z naslovom "I have been there" 2018.

# data[].attributes.body
Umetniki performanse izvajajo v galerijah, včasih izkoristijo tudi druge interierje ali prostore na prostem. V vsakem primeru, pa je pri performansu poudarjen odnos oziroma komunikacija z gledalci.

# data[].attributes.body
Skupino sestavljajo trije umetniki (David Nez, Milenko Matanović in Drago Dellabernardina), ki se predstavljajo z enim izmed pomembnejših performansov z naslovom Triglav (30.12.1968, Park Zvezda, Ljubljana).

# data[].attributes.attachment_link.title
Marina Abramović & Ulay Interview: A Living Door of the Museum

# data[].attributes.attachment_link.description
Standing naked in the main entrance of a museum, facing each other while the audience passes sideways through the small space. Legendary performance artists Marina Abramović and Ulay here share the story behind their poetic work 'Imponderabilia'.