# data[].attributes.body
Asiakastapaamistilanteissa tärkeintä oli, että osaa ottaa vastaan asiakkaan kertoma, osaa rajata omaa työtä sen verran että ei esim. lupaa asiakkaalle jotain mitä ei voi toteuttaa, ja tärkeää oli että osaa olla subjektiivinen asiakastapaamistilanteissa. Tässä työssä oli tärkeää myös se, että osaa reagoida nopeasti eri tilanteisiin, sillä välillä (esim. aulassa kohtaama asiakas/perhe) sillä tilanteet saattoivat eskaloitua äkkiä.

# data[].attributes.body
En usko, että erityinen valmistautuminen auttaa tilannetta erityisemmin, sillä siinä on se riski että viranomaiselle tulee jokin käsitys/kuvitelma lapsesta/nuoresta jo ennen kun on hänet tavannut. Tärkeintä on mielestäni olla avoin ja katsoa asiakkaan tilannetta kokonaisvaltaisesti.

# data[].attributes.body
Sinänsä uskontotaustat eivät ole vaikuttaneet työskentelyyni, mutta olen huomannut, että työskennellessä asiakkaiden kanssa, jotka ovat vaihtaneet uskontoa, niin tilanne on paljon sensitiivisempi. Yleensä asiakkaat eivät halua lainkaan puhua asiasta tai ovat kokeneet sen ehkä jopa häpeälliseski puhua asiasta. Verrattuna asiakkaisiin, joilla ei ole taustaa uskon-vaihdosta ovat olleen enemmän avoimempia oman uskon ilmaisun suhteen, mutta ne jotka ovat vaihtaneet uskontoa kohtasivat usein oman yhteisönsä sisällä esim. kiusaamista, uhkailuja jne. Koen, että on hyvin hyvin tärkeää, että ammattilaiset eivät oleta kenekään uskontotaustaa tai eivät oleta tietävänsä tietystä uskonnosta/kulttuurista mitään, sillä se oletus mikä meillä on, ei välttämättä aina mene yksi-yhteen asiakkaan kokeman kanssa. Avomielisyys tässä hyvin tärkeää.

# data[].attributes.body
Olen huomannut, että tietyistä kulttuureista tuleville mies-asiakkaille oli hyvin vaikeaa, kun vastassa oli naistyöntekijä. Moni saattoi sanoa suoraan, että ei halua ottaa neuvoa naiselta, tai itseään nuoremmalta naiselta (ikä ja sukupuoli näissä tapauksissa näytti olevan ongelma…). Esimerkiksi tilanteissa, joissa asiakkailla oli ollut keskenään riitaa, niin oli vaikeaa ratkoa niitä, kun asiakas ei suutuspäissään suostu puhumaan minulle vain koska olen nainen. Tätä ei kuitenkaan kauhean usein sattunut.

# data[].attributes.body
Tilanteissa jossa asiakkaiden käyttäytymisongelmat olivat jatkuvia, niin hoidin ne puhumalla ja jatkuvilla tapaamisilla, jotta voisimme saada asiakkaan kanssa selville, mistä ongelmat oikeasti johtuivat. Mikäli tämä ei toiminut asiakkaita ohjattiin eri palvelujen ääreen (esim. psykologi, kriisikeskus…).

# data[].attributes.body
Valmistavan opetuksen ja S2-opetuksen opettajana ja opetushallinnossa perheiden neuvojana yritän aina ottaa uuden perheen mahdollisimman ystävällisesti ja lämpimästi vastaan, jotta saamme hyvän alun yhteistyölle. Esittelen itseni, osoitan kiinnostusta koko perhettä kohtaan ja sanon, että minulta voi kysyä neuvoja monenlaisissa oppilaan kotoutumista koskevissa asioissa. Tavallisesti luottamus on syntynyt nopeasti. Varmistan ymmärtämisen käyttämällä tulkkia alussa aina, ellen ole varma perheen aikuisten erittäin hyvästä suomen taidosta. Kannustan perhettä ja yritän luoda lämpöä kohtaamisiin, koska tiedän, ettei Suomeen ole helppoa kotoutua.

# data[].attributes.body
Monikulttuurisuuteen voi liittyä monia pulmatilanteita, mutta ne saattavat vain näyttäytyä monikulttuurisuuteen liittyvinä asioina, vaikka kyseessä olisikin kahden ihmisen väliset kemiat jotka eivät kohtaa, tai muutenkin ahdistava/eskaloitunut tilanne. On hyvin tärkeää, että monikulttuurisessa työpaikassa (oli se sitten työyhteisöstä kyse tai viranomais/asiakastyössä, että sitä ei heti leimata monikulttuurisuudesta johtuvaksi.)

# data[].attributes.body
Tärkeintä on avoin mieli ja kiinnostus oppilaita ja perheitä kohtaan. Monien kielten osaamisesta ja kiinnostuksesta eri kieliä, kulttuureja ja uskontoja kohtaan on myös apua.

# data[].attributes.body
Itse arvostan uskontoja ja yritän välittää kunnioitusta eri uskontoja kohtaan työssäni asiakkaille. Kristittynä lähden siitä, että meidät on luotu tänne kohtaamaan toisiamme ja pidän tärkeänä, että uskonto on voimavara ja identiteetin osa niille, jotka haluavat pitää oman uskonnon elämässään.

# data[].attributes.body
Kun työskennellään toisesta kulttuurista tulevan perheen kanssa valmistaudutaan, ollaan kiinnostuneita ja otetaan selvää, myös kysymällä perheeltä itseltään.

Maahanmuuttajataustaisten perheiden kanssa työskennellessä hämmästyttää naisten asema eri kulttuureissa, väkivalta, silpominen, väkivallan uhka tai pelko, kunniaväkivalta tai sen uhka. Myös arjen tavat ja erilaiset kasvatusmenetelmät.

Esim. perheen isä on ollut perhetyön tapaamisen ajan keittiössä, koska ei voi olla samassa tilassa naisen kanssa. Toisen perheen vanhempia pelotti, että lapsi ei pääse luokaltaan ellei suorita jotain isoa koetta lukuvuoden lopussa.

Täytyy ottaa huomioon, miten perhe on päätynyt Suomeen, millaisia menneisyyden kokemuksia ja mahdollisia traumoja perheenjäsenillä on. Joissain kulttuureissa on paljon pelkoa viranomaisia kohtaan ja taikauskoa.

# data[].attributes.body
Kieliryhmiä on tullut koko ajan lisää, ja aina pitää muistaa, että yksittäisten perheiden tilanteet voivat vaihdella lyhyenkin ajanjakson aikana kovastikin. Ts. ei pidä yleistää yhteen perheeseen liittyviä seikkoja kaikkiin saman kielen puhujiin liittyviksi. Myös kolmikielisten perheiden määrä on kasvanut paljon, ja heidän kohtaamisensa vaatii jatkuvaa räätälöintiä.

# data[].attributes.body
Työ on kivaa, kiehtovaa, siinä oppii jatkuvasti maailmasta uutta ja lisäksi sen, että perheissä on paljon enemmän yhteisiä kuin erottavia piirteitä erilaisista kieli- ja kulttuuritaustoista huolimatta.

# data[].attributes.body
Tutustumalla asiakkaaseen paremmin. Traumaa ei saa selville, ellei panosta aikaa ja energiaa siihen että oppii tuntemaan ihmisen.

# data[].attributes.body
Islamin mukaiset juhlapyhät ja Ramadan vaikuttavat hieman työn aikatauluihin, mutta ne pystytään ennakoimaan suunnittelussa. Ramadanin aikainen oppilaiden huono vointi vaatii hieman suunnittelua opettajilta, etteivät esim. retket tms. osu liikaa Ramadanin ajaksi. Islamin mukaisen ruokavalion järjestelyt kouluilla osataan ja oppilaiden turvallisuudentunnetta voidaan tukea mm. kuvakyltein, jossa kerrotaan ruuan sisältämä liha niin, että ekaluokkalaisetkin tietävät syövänsä sianlihatonta ruokaa.

# data[].attributes.body
Kotoutumisessaan ja suomen oppimisessaan kesken oleva lapsi ja nuori käyttäytyy usein levottomasti ja häiritsee. Se on luonnollinen ja tutkimuksissakin havaittu seuraus siitä, kun ei osaa ilmaista itseään vielä toisella kielellä. Lapsi tarvitsee rauhaa ja turvaa, ja kun näitä hänelle annetaan, alkaa suomen oppiminenkin sujua ja kotoutuminen edistyy. Tuttu opettaja on tuki ja turva, ja tähän tarvitaan aikaa ja luottamuksellista yhteistyötä sekä oppilaan että perheen kanssa.

# data[].attributes.body
Ohjaisin hänet koulukuraattorin tai psykologin luokse, jos he ovat perehtyneet traumatisoituneitten oppilaiden ohjaamiseen ja tarvittaessa pyytäisin lähetteen Kidutettujen kuntoutuskeskukseen.

# data[].attributes.body
Traumatisoituminen näkyy asiakkaissa muistihäiriöinä, fyysisinä kipuina, unettomuutena, itkuisuutena, levottomuutena. Ollaan ohjattu Sos- kriisikeskukseen, nuorten turvataloon sekä terveyskeskuslääkärin kautta psykiatriseen hoitoon.

Apua tarvittaisiin enemmän kaupungin tasolla eikä vain kolmannen sektorin järjestämänä.

# data[].attributes.body
Lastensuojelutyössä olen törmännyt siihen ristiriitaan, joka lapsilla ja nuorilla voi olla. He ovat oman perheensä ja kulttuurinsa sisällä, mutta toisaalla myös hyvin integroituneita suomalaiseen yhteiskuntaan ja tämä aiheuttaa paljon paineita ja ristiriitoja varsinkin suhteessa vanhempiin.

# data[].attributes.body
Pienten lasten perheissä (kuten myös varmaan suomenkielistenkin lasten) tuntuu olevan melko yleistä, että lapsi viettää paljon aikaa iPad:lla tai katsoen you tubea tai lastenohjelmia televisiosta (joskus esim. englanniksi, vaikka ei ole perheen äidinkieli). Vanhempien kanssa on tärkeää keskustella asiasta, kysyä, kuinka paljon lapsi viettää aikaa älylaitteiden parissa (erityisesti, jos lapsi alle 3-vuotias ja hänellä on puheen-ja kielenkehityksen viivettä). Vanhemmille on hyvä kertoa, että lapsen kieli kehittyy vuorovaikutuksessa ja aikuisen tulisi leikkiä ja viettää aikaa lapsen kanssa ja antaa hyvää kielimallia. Kieli/puhe ei kehity samalla lailla iPad:in äärellä. Liika pelien pelaaminen /älylaitteiden käyttö voi myös lisätä lapsen levottomuutta ja haluttomuutta vuorovaikutukseen ja leikkiin. Vanhempien tulee rajata älylaitteiden käyttöä ja sieltä katsottavien ohjelmien tulisi mieluiten olla lapsen äidinkielisiä ohjelmia.

Myös rajojen asettamisesta (ja siitä, että lisäävät lapsen turvallisuuden tunnetta) kasvatuksessa  on hyvä keskustella vanhempien kanssa, koska osa vanhemmista tuntuu ajattelevan, että lapselta ei voi kieltää esim. iPad:n käyttöä,  koska lapsi pahoittaa tällöin mielensä.

# data[].attributes.body
Hyvinkin erilaisista kulttuureista tulleita kohtaamisia, joissa on aina ollut läsnä erilaiset käsitykset perhekulttuurista, arvoista ja arvotuksista. Kohtaaminen vaatii kielitaidon lisäksi erityistä herkkyyttä lukea erilaisia ei sanallisia viestejä, joita eri kulttuurit lähettävät. Mies-naiskysymykset ovat myös läsnä, kenen kanssa voidaan jutella mistäkin kysymyksestä. Häpeän käsittely on välillä ollut vaikea aasialaisesta kulttuurista tulleiden kanssa. Kaikkeen vastataan hymyillen ja myötäillen, vaikka taustalla voi olla paljon muita tunteita.

# data[].attributes.body
Eri kulttuureista oppii paljon olemalla kiinnostunut ja kysymällä. Moni asia tulee ymmärretyksi keskustelujen kautta, mutta tämä vaatii aikaa… Seksuaalisuuteen liittyvät kysymykset ovat olleet välillä haastavia ottaa puheeksi. Toisaalta, kun niistä on päässyt puhumaan, on se ollut hyvin merkityksellistä, sillä siihen kulminoituu paljon muitakin haastavia asioita.

# data[].attributes.body
Yllättävän vähän on vaikuttanut. Olen tehnyt niin fokusoitunutta työtä, että uskontoa lähinnä sivuttu joissain arvoihin liittyvässä keskustelussa.

# data[].attributes.body
-         Kohtaamisessa painotan käytöksessäni ystävällisyyttä ja rehellisyyttä ja luotettavuutta korostavaa ruumiinkieltä, ilmeitä (hymy, suora katse), eleitä.

-         Puhun selkosuomea. Käytän paljon viittomia, joita olen itse kehitellyt ja kehittelen koko ajan.

-         Puhun tarvittaessa englantia eikä haittaa, vaikka äännänkin hassusti (”tankero-englantia/ ralli-englantia”).

-         Pieniin lapsiin tutustun istumalla lattialla, vaikka se olisi likainenkin.

-         Laulan pienille lapsille paljon suomeksi, vaikka he eivät kieltä ymmärtäisi. Myös vanhemmat ovat tykänneet laulamisestani.

-         Opetan lapsille helppoja suomen kielen sanoja, esim. numeroita 1-10, vaikka portaita kulkiessamme.

-         On erittäin vaativaa ja henkisesti raskasta työskennellä ilman tulkkia perheen kanssa, jos ei ole yhteistä kieltä. Näin minulla on usein ollut esim. Irakista ja Afganistanista tulleiden kanssa. Lasten hoidon tietenkin osaan tehdä, mutta mitään neuvoja ja ohjausta on vanhemmille ihan mahdotonta antaa, vaikka kuinka selkosuomea puhuisin ja käsillä viittilöisin. (Olisiko kuvakortteja???)

-         Olen lukenut eri uskonnoista ja pyrin suhtautumaan kunnioittavasti eri uskontoja harjoittavia kohtaan.

-         Pyrin olemaan loukkaamatta asiakkaan arvomaailmaa käytökselläni. En esim. syö evääksi kinkkuvoileipää muslimiasiakkaan kodissa. En myöskään pukeudu liian paljastavaan vaatteeseen kesäkuumallakaan. En flirttaile asiakasmiehille enkä edes kättele, jos se ei ole sopivaa ko. perheessä.

# data[].attributes.body
Välillä eteen on tullut tilanteita, joissa joistakin asioista voi puhua vain isän/äidin läsnäollessa. Välillä erilaisen temperamentin omaavan käytöstä on helposti ylitulkinnut (agressio) tai alitulkinnut (väliinpitämättömyys).

# data[].attributes.body
Tulee mieleen aasialaisten kanssa ongelmista puhuminen, joka on vaikeaa ja kestää pitkään päästä asian ytimeen, koska lähtökohtaisesti heillä ei ole ongelmia ja se peitetään hymyilyyn ja väistelyyn. Ytimeen pääseminen kestää pidempään.

# data[].attributes.body
-         Kohtaamisessa painotan käytöksessäni ystävällisyyttä ja rehellisyyttä ja luotettavuutta korostavaa ruumiinkieltä, ilmeitä (hymy, suora katse), eleitä. Korostan sitä, että ”olen vaaraton”. Toimin rauhallisesti.

-         Minulla on ollut useita traumatisoituneita asiakkaita, esim. ihmiskaupan uhreja (prostituutio), ihmissalakuljetuksen uhreja (matkan aikana traumatisoituneita), kidutettuja sekä sodassa traumatisoituneita.

-         Kun tiedän traumataustan etukäteen, varaan pitkän ajan luottamuksen luomiseen. Siihen voi mennä useita kuukausia, vaikka kävisin perheen luona 2 kertaa viikossa. Esim. lapsia ei anneta mukaani ulkoilemaan, mutta leikin heidän kanssaan olohuoneessa ja uupunut äiti lepää makuuhuoneessa. Useiden tapaamisten jälkeen saatan saada luvan viedä lapsen leikkipuistoon (ja parasta on jos vanhempikin lähtee samalla mukaan tutustumaan leikkipuistotoimintaan). Toivon, että ylemmät tahot, esimies ja työtoverit ymmärtävät työn hitaan aloituksen tämmöisissä perheissä eikä työn tuloksia vaadita liian nopeasti.

-         Asiakkaitani on käynyt esim. kidutettujen tukikeskuksessa.

-         Se minua on hieman arveluttanut, että sotatraumoista kärsivät käyvät tavallisella psykiatrian poliklinikalla tulkin kanssa terapiassa. Onko tavallisella psyk.polilla tarpeeksi ammattitaitoa sellaiseen? Ja onko käyntejä riittävän usein? Toivoisin näille paljon kärsineille ihmisille rautaisia ammattilaisia toipumisen tueksi.

# data[].attributes.body
- Riittävän pitkän ajan varaaminen tapaamiselle.
- Kohteliaisuus ja kunnioitus: tervehtiminen,  fyysisen sekä psyykkisen tilan antaminen toiselle
- Selkeys: asioiden toistaminen, tarvittaessa lisäkysymysten teko, paperille piirtäminen tai kirjoittaminen, seuraavan tapaamisen / toimenpiteiden sopiminen. Paperille kirjoitettuna lisätiedot, jos suomen kielen taito on heikko.

# data[].attributes.body
Mielestäni tärkeää on kohdata jokainen ihminen arvostavasti ja avoimin mielin. Mietin usein, miten itse haluaisin tulla kohdatuksi ja huomioiduksi.

# data[].attributes.headline
Kohtaan työssäni ammattiin opiskelevia maahanmuuttaja-aikuisia. Usein he tulevat vastaanotolleni esim. hakemaan rokotuksia itselleen pienten lasten kanssa. Pyrin aina huomioimaan pienet lapset melkeinpä ensimmäisenä, tervehdin heitä, kysyn nimeä niin, hymyilen ja kehun heitä. Toivon, että lapsille jää mukava kuva asioinnista. Vanhempi saattaa itse jännitää tilannetta, ja esim. ymmärrä selittää lapselle rokotuksen tarkoitusta jne, saattaa ilmeillä osoittaa, jos rokotus tuntuu ikävältä. 

# data[].attributes.subject
Kohtaan työssäni ammattiin opiskelevia maahanmuuttaja-aikuisia. Usein he tulevat vastaanotolleni esim. hakemaan rokotuksia itselleen pienten lasten kanssa. Pyrin aina huomioimaan pienet lapset melkeinpä ensimmäisenä, tervehdin heitä, kysyn nimeä niin, hymyilen ja kehun heitä. Toivon, että lapsille jää mukava kuva asioinnista. Vanhempi saattaa itse jännitää tilannetta, ja esim. ymmärrä selittää lapselle rokotuksen tarkoitusta jne, saattaa ilmeillä osoittaa, jos rokotus tuntuu ikävältä. 

# data[].attributes.body
Punainen lanka kohtaamisessa on kunnioitus- molemmalta osapuolelta. Jāin miettimāān lettujen ja marjojen poisheittāmistā - kuulosti aika vāhāiseltā "rikkeeltā" , olisiko opettajalla syytā miettiā omaa kulttuuritietouttaan. Tietysti tapa millā on asiat esitelty, heitelty ym vaikuttaa ja sehān ei tullut esille.

# data[].attributes.body
Työssäni lastensuojelussa olen päässyt tutustumaan eri kulttuureihin ja olen paljon pyrkinyt ottamaan selvää myös perheen kulttuurista jotta voin kohdata heidät kunnioittaen heidän kulttuuriaan. Toki tilanteita on paljon joissa asioita tulee ylläettäen esille ja onkin todella tärkeää kuunnella sekä vanhempia että nuoria / lapsia.
Mielestäni kultturien kohtaamisessa on kyse molemmin puolisesti kunnioituksesta. Minä kunnioitan sinua mutta odotan sinun myös kunnioittavan minua. Välillä tuntuu että asioista kasvaa liian suuria kun pidetään niin tiukasti kiinni omista periaatteista, omasta kulttuurista. Mielestäni kulttuurien pitää pystyä myös sulautumaan toisiinsa. Mielestäni ei voi vaatia jos ei ole valmis myös joustamaan.

# data[].attributes.body
Erilaisten kulttuurien kanssa kohtaaminen on mielenkiintoista. Eri kulttuurien tavat ja uskonnot vaikuttavat kohtaamiseen paljon, että omalla käytöksellä ei loukkaa asiakasta vahingossa kun ei ole ottanut selvää tämän kulttuurin tavoista.
Myös kielelliset ongelma ovat arkipäivää,  puhutaan suomea/englantia ja silti tulee väärinymmärryksiä. Tulkkityöskentelyssä ongelmaksi tulee suomenkielen vaikeat sanat ja sosiaalipuolen sanasto.
Jos tekee työtä asiakkaan kotona, täytyy huomioida ettei loukkaa heitä omalla käytöksellään. Kodin merkitys on eri kulttuureissa erilainen.

Myös suomalaisen kulttuurin tuominen tutuksi maahanmuuttajille on tärkeää. Työssäni sitä tehdään joka päivä omalla esimerkillä ja käytöksellä.
Väärinymmärryksiä tulee mutta niistä selvitään avoimella puheella ja asian käsittelyllä.

# data[].attributes.body
Mielestäni kohtaamisissa eri kulttuurien edustajien kanssa tärkeät lähtökohdat ovat ennen kaikkea avoimuus, erilaisuuden kunnioitus, sietäminen ja hyväksyminen sekä liiallisten oletusten välttäminen. Tulkin käyttäminen edesauttaa syvällisempää keskustelua sekä minimoi väärinymmärryksen. Vaatii tosin aikaa saada asiakkaan luottamus, eikä voi olettaa hänen paljastavan kaikkea heti alussa. Työskentelylle pitää antaa aikaa.

# data[].attributes.body
Monikulttuurisen henkilö kohtamiseen tulisi aina lähteä avoimin mielin, kysellen, kuunnellen ja keskustellen. Asiakas tulee kohdata yksilönä, aktiivisena toimijana. Omat ennakkoluulot, rajoitukset arvot ja tavat on myös tärkeää tunnistaa.

# data[].attributes.body
Ohjaan paljon pienten lasten vanhempia. Sitä ajattelee että lapsen kehitys ja sen tarkastelu olisi samanlaista kaikkialla mutta näin ei tietenkään ole. Olen nyt pohtinut, että pitäisi vielä useammin kysyä ensin "Mitä tiedät tästä?" "Miten itse ajattelet kehityksen yleensä sujuvan?" sekä "Miltä tämä minun kertomani kuulostaa?" ennen kuin antaa yhtäkään ohjetta.

# data[].attributes.body
Arkipäivän kohtaamisessa on hyvä muistaa yksinkertaistaminen, kunnioittaminen, kohtaamisessa läsnäolo, viestinnän selkeys, keskustelu, rauhallisuus tilanteessa, mahdollisesti apuvälineiden käyttö ja hidas eteneminen - sopivalla tavalla. Kyseleminen ja ihmetteleminen!
Mahdolliset väärinymmärrykset tulee selvittää ja hakea tukea/apua erityistilantaissa ja tunnistaa omat rajat.

# data[].attributes.headline
Monikulttuurisessa kohtaamisessa on hyvä ensin kuulostella, mitä asiakkaalla on tullessa mielessään.  Jonkun kanssa selvitellään, mistä palvelussa on kysymys, toinen lähtee työskentelemään suoraan varsinaisen  käyntisyyn  kanssa. Oman työn toimintatapoja pitäisi jatkuvasti muistaa kertoa ja  selventää.  Mutta viime kädessä näistä asioista on hyötyä kaikissa ammatillisissa kohtaamis 

# data[].attributes.subject
Monikulttuurisessa kohtaamisessa on hyvä ensin kuulostella, mitä asiakkaalla on tullessa mielessään.  Jonkun kanssa selvitellään, mistä palvelussa on kysymys, toinen lähtee työskentelemään suoraan varsinaisen  käyntisyyn  kanssa. Oman työn toimintatapoja pitäisi jatkuvasti muistaa kertoa ja  selventää.  Mutta viime kädessä näistä asioista on hyötyä kaikissa ammatillisissa kohtaamis 