# data[].attributes.body
Rabasse tulevad imetajad
Imetajatest võib suvel rabaservas näha põtra. Talveks läheb ta aga kuivemasse metsa, kus pole jääd ja on vähem lund. Soosaartel elavad metskitsed, mägrad ja vahepeal isegi rebased ning hundid. Katul on soosse asja ainult kevadel: siis ahvatlevad teda sügisel valminud jõhbikad, mis on talvekülmaga magusaks läind. Talvel maganud mesikäpal on kevadel kõht kinni mille vastu aitavad jõhvikad.

# data[].attributes.body
Sookurg
Sookurg on soodes tavaline pesitseja. Sügisel kogunevad nad suurtesse parvedesse ja toituvad enne poole lendamist põldudel

# data[].attributes.body
Kaljukotkal on suur kongus ja terav nokk millega ta saaki tükeldab. Tema tiibade siruulatus on üle kahe meetri. Kaljukotkas sööb peamiselt jänesed, tedred ja metsised. Kuid ta võib proovida isegi metskitsetallesid ja rebaseid. Ta on tippkiskja. Sageli ei leia ta rabast piisavalt toitu ja läheb otsib metsast.

# data[].attributes.body
Hallõgija on värvuline,kes meenutab välimuselt ja eluviisilt natukene kulli.Ta sööb isegi hiiri,aga neid on soodes üsna napilt ning ka sisalikud ja kiilid poevad vihmaste ilmadegapeitu.Selleks et mitte nälga, soetab hallõgi endale toiduvarusid.Kui kõht on täis,torkab ta püütud saakloomad mõne terava oksatüüka külge.

# data[].attributes.body
Rabakonnad ja rästikud
Rabas elavad putukad on toiduks rabakonnadele, kellele sobivad kudemiseks väiksemad rabalaukad.Rabas elavad ka rästikud kellel on väga omapärane nahk.
Rästikuid kohtab pigem mujal kui ka neid võib leida ka soo servades.Konnad on toiduks rästikutele.

# data[].attributes.body
Rabataimedel toituvad mardikad ja libikad ning peale nende on rabas palju verd imevaid putukaid. Rabas elavad sääsed, parmud, ämblikud ja kiilid. Nad arenevad niiskes turbas või veekogudes.

# data[].attributes.body
Raba loomastik
Rabas on väga palju loomi näiteks rabaputukai, rabakonn, rästik, linavästrik, hallõgija, kaljukotkas, sookurg, metsis ja ka rabaservades põder. Rabas on veel palju loomi mida ma ei maininud

# data[].attributes.body
Koostasid
Aleks Mattias Mäekivi
Joonas Vellend
Marko Olavi Prost
Israel Martinez Revert
6.c

# data[].attributes.body
Sookail
Sookailul on väga tugev ja isepäralik lõhn, mis mõnele väga meeldib, teisel aga võib pea valutama panna. Sookailu kasutatakse ka meditsiinis.

# data[].attributes.body
Murakas
Murakalehti võib näha rabas kõikjal. Rabamurakal on maitsvad merevaigukarva marjad . Kõik murakataimed ei kanna marju seetõttu, et osa on emas ja osa isastaimed. Marjad tulevad ainult emastel taimedel.

# data[].attributes.body
Jõhvikas
Jõhvika roomavate varte küljes on samuti väiksed nahkjad lehed.

# data[].attributes.body
Huulhein
Kõige tavalisem on ümaraleheline huulhein. Tema väikesed ümmarguse lusika kujulised lehed on üleni kaetud karvadega, millel on kleepuvad otsad. Nende külge jäävad putukad kinni. Enamasti satuvad huulheina saagiks sääsesuurused putukad ja ämblikud. Ta peab sellepärast toituma nii et ta ei saa pinnasest piisavalt toitaineid.

# data[].attributes.body
Sinikas
Sinikat saab mustikast eristada marjade helesinise värvi järgi

# data[].attributes.body
Küüvits
Küüvitsal on kitsad nahkjad lehed, mis aitavad vett kokku hoida

# data[].attributes.body
Hanevits
Hanevitsal on omapärased kellakujulised õied ja nahkjad piklikud lehed.

# data[].attributes.body
Kukemari
Kukemarjal on kitsad pisikesed lehed ja tumedad maitsetud marjad.

# data[].attributes.body
Rabataimed
Rabataimi pole väga palju, sest rabas on raske kasvada. Rabas kasvab näiteks kukemari, hanevits, küüvits, sinikas, huulhein, jõhvikas, murakas ja sookail.