# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Reportage fra Plastdagen 2021: Se billeder og præsentationer

Nyhed
Skriver du opgave om plast? Få svar på dine spørgsmål i Plastindustriens FAQ

Derfor skal din virksomhed være medlem af Plastindustrien

Nyhed
Plastindustrien har udarbejdet forskellige undervisningsmaterialer, der kan bruges direkte i din undervisning.

PLASTLAB

PLASTLAB giver dig mulighed for at blive meget klogere på de mest udbredte plasttyper, deres anvendelser og genanvendelsesmuligheder. Derudover indeholder PLASTLAB også et hæfte med række forsøg, der kan bruges direkte i din undervisning.

Bestil PLASTLAB her.

Platform

Platform er et undervisningsmateriale, der kan anvendes i fysik- og kemiundervisningen i folkeskolen 8.-10. klasse, samt gymnasiet og HTX. Platform lægger op til diskussion om aktuelle emner som miljø, forurening og brug af naturens ressourcer. Platform indeholder samtidig opgaveløsninger, så eleven opnår større viden om de forskellige plastmaterialer.

Download det her.

Plastikhelteskolen

Som en del af Projekt Plastfrit Hav har Plastic Change, Det Økologiske Råd og Plastindustrien udviklet undervisningsmaterialet 'Plastikhelteskolen'. Materialet er målrettet elever i 5.-6. klasse, og i forløbet stifter eleverne bekendtskab med plastens historie, plastens opbygning og egenskaber, nedbrydning af plast og udfordringerne med plast i naturen - herunder særligt i havet.
Download det her.
Forsøgsvejledninger

Vi har samlet en række vejledning til forsøg, du kan lave i fysik/kemi-undervisningen.

Gå til oversigt over forsøgsvejledninger.

Det Store Plastleksikon

Vi udarbejdet et stort online opslagsværk med beskrivelser af forskellige plasttyper, produktionsprocesser og de mange forskellige plastfagtermer.

Gå til Det Store Plastleksikon.

Plastens ABZ: En verden af plast

En lille introducerende grundbog om plasttyper, anvendelsesområder, produktionsmetoder mv.

Download den her.

Undervisningsforløb om plastens egenskaber og genanvendelse (8-9. klasse)

Dansk Arbejdsgiverforening har i forbindelse med initiativet "Åben Virksomhed" i samarbejde med Plastindustrien udarbejdet gratis undervisningsforløb og -materialer om plast og genanvendelse.

Download forløb og opgaver her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Undervisningsmaterialer om plast | plast.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Reportage fra Plastdagen 2021: Se billeder og præsentationer Nyhed Skriver du opgave om plast? Få svar på dine spørgsmål i Plastindustriens FAQ Derfor skal din virksomhed være medlem af Plastindustrien Nyhed Plastindustrien har udarbejdet forskellige undervisningsmaterialer, der kan bruges direkte i din undervisning.

# data[].attributes.body
1) Vi gennemgår vores mindmap fra sidste uge
2 Vi går ti fysik og laver methangas.
3. Vi ser videre på den fabelagtige lort.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I løbet af de næste 30 år bliver vi 2,5 milliarder flere mennesker her på kloden. Og selvom indbyggertallet i Danmark frem mod 2050, ifølge FNs prognoser, kun vil vokse med lidt over en halv million, bliver der trængsel mange andre steder i verden.

Især i Afrika kommer det til at gå vildt for sig. 33 lande på kontinentet vil næsten have fordoblet deres befolkning i 2050.

Se i videoen ovenfor, hvilke lande, der kommer til at vokse mest frem mod 2050.

Særligt i Nigeria bliver der flere og flere. Landet har den hurtigst voksende befolkning, når vi kigger på verdens ti største lande, og Nigeria vil i 2050 have overhalet USA som det tredjemest folkerige land i verden.

Og det er ikke uden problemer.

Dårlig sundhed, mangel på uddannelsesinstitutioner og arbejdsløshed kommer til at plage landet, når befolkningstilvæksten skyder i vejret.

Propfyldte universiteter

Allerede nu kæmper Nigeria med stor befolkningstilvækst. Mellem 2010 og 2015 blev kun 26 procent af ansøgerne optaget på landets universiteter - der var simpelthen ikke plads til flere.

Ligeså slemt står det til med arbejdsløsheden. Næsten hver femte Nigerianer går arbejdsløs - og så kan det være svært at skaffe mad og dække hospitalsregningerne.

Ifølge Flemming Konradsen, der er professor i global sundhed ved Københavns Universitet, bliver sundhed et endnu større problem i fremtiden i lande ligesom Nigeria.

- Mange flere vil rykke til byerne for at få et arbejde, men flytningen fra land til by kan have store konsekvenser for sundheden. Livsstilssygdomme som diabetes 2, forhøjet blodtryk og blodpropper følger ofte med, når man går fra et fysisk hårdt arbejde til et mere stillesiddende liv, forklarer Flemming Konradsen.

Når vi går fra land til by så ændres vores aktivitetsniveau og indtag af mad. Der er en betydelig forskel på, om du går i marken og bruger din krop eller, om du bor i slummen og sælger ting på gaden eller arbejder på et kontor, forklarer han.

Dobbelt op på sygdom

Endnu værre står det til, hvis man er bosat i et slumområde - som eksempelvis i Nigerias største by, Lagos, hvor to ud af tre indbyggere lever under fattigdomsgrænsen. Her kan dårlige sanitetsforhold og mangel på rent vand give endnu flere bekymringer.

- De fattige i byerne rammes af både ikke-smitsomme og smitsomme sygdomme. De kan altså både få eksempelvis tuberkulose og diabetes 2, siger han.

I mange af megabyerne vil der være faciliteter, der understøtter sundheden. Det kan være bedre adgang til fødevarer og sundhedsfaciliteter. Men det er selvfølgelig forudsat, at man kan betale for det, forklarer Flemming Konradsen.

Kigger vi på hele verden, går det dog rigtig godt med sundheden. Vi får færre børn, men flere overlever. Vi lever også længere, og det giver i sidste ende flere mennesker til at deles om pladsen.

Internettet gør verden til din arbejdsplads

Selvom vi i fremtiden klumper os mere og mere sammen i større og større byer, hvor store slumområder bliver hjem for de dårligst stillede, vil vi ikke alle komme til at bo som sild i en tønde.

Ifølge fremtidsforsker Mette Sillesen vil mange af os blive til såkaldte "digitale nomader" i fremtiden.

Hvad er en megaby?

En megaby er en by med mere end 10 millioner indbyggere. Lige nu er der 33 megabyer i verden, men i 2030 regner FN med, at tallet er nået helt op på 43.

- Flere kommer til at bruge verden som deres arbejdsplads. Vi tænker ikke nationalistisk, som vi har gjort tidligere. Med en god internetforbindelse vil mange af os kunne arbejde lige, hvor det passer os, siger hun.

Allerede i dag i Thailand er byen Chiang Mai blevet et tilflugtssted for digitale nomader. Det er folk, der har et online arbejde, som bloggere, tech-supportere og designere. Mange af dem vil hellere vil bo væk fra megabyerne, hvor der er godt vejr, dejlige cafeer og masser af plads.

- Man regner med, at vi i 2025 allerede er omkring en milliard digitale nomader på kloden, spår hun.

Så selvom mange vil søge mod verdens megabyer, er der ifølge fremtidsforskeren også nogle modsatrettede tendenser.

Men nok mest for de bedst stillede verdensborgere. Opdateret: I artiklen er det blevet specificeret, at Nigerias befolkning er det hurtigst voksende land i forhold til verdens ti største lande. Før opdateringen kunne det forstås således, at Nigeria var det hurtigst voksende land i forhold til hele verden.

# data[].attributes.attachment_link.title
VIDEO Se hvilke lande, der bliver de folkerigeste i 2050

# data[].attributes.attachment_link.description
I løbet af de næste 30 år bliver vi 2,5 milliarder flere mennesker her på kloden. Og selvom indbyggertallet i Danmark frem mod 2050, ifølge FNs prognoser, kun vil vokse med lidt over en halv million, bliver der trængsel mange andre steder i verden. Især i Afrika kommer det til at gå vildt for sig.

# data[].attributes.body
https://ing.dk/artikel/luftforurening-draeber-25-millioner-mennesker-hvert-aar-160967

# data[].attributes.body
Hjælpeark til eleverne

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=oPS4iml6U7E
Denne opgave ligger meget oplagt sammen med organer her særligt lungesystemet (det lille kredsløb) og hudkræft  pigment. her kunne man så tage  UV index (hvis de allerede er godt kendt i atmosfæren) med ind fra geografi.

# data[].attributes.body
Problemstillinger

# data[].attributes.headline
Geografi       Færdighedsmål Eleven kan vælge modeller efter formål          Vidensmål Eleven har viden om karakteristika ved modeller i naturfag.

# data[].attributes.subject
Geografi       Færdighedsmål Eleven kan vælge modeller efter formål          Vidensmål Eleven har viden om karakteristika ved modeller i naturfag.

# data[].attributes.body
Eleverne tegner efter gennemgang af atmosfæren en model med en beskrivelse af atmosfærens lag med en beskrivelse af drivhuseffekten og ozonlaget og dets opståen.
Eleverne laver en kortfilm, der oploades på skoletube.

# data[].attributes.body
Perspektivering

Jorden og dens klima

Fase 2

Eleven kan analysere menneskets påvirkning af vands og kulstofs kredsløb

Eleven har viden om problematikker knyttet til (vands) og kulstofs kredsløb

# data[].attributes.body
Emnet geografi deltager med er i denne opgave atmosfæren og drivhuseffekt.