# data[].attributes.body
Hem assolit els conceptes de l’edat mitjana, amor Cortes, trobadors i els escriptors més coneguts. Un treball sempre está bé ja que canvies una mia la dinámica, ha estat un teball interessant, i  en el qual hem aprés coses, peró pensem que és una miqua massa feixuc i ens agues agradat comptar amb la col.laboració d'un altre membre per poder repartir bé les tasques.

# data[].attributes.body
Nosaltres ens em organitzat força bé, entre els tres ens hem repartit els temes que teníem d’exposar i cadascú a posat de la seva part per informar-se de la matèria. Hem cooperat entre tots i ens a semblat un treball interessant

# data[].attributes.body
Creiem que si que hem complert els objectius que ens hem proposat, ja que el treball ha sortit be, encara que hem de millorar en diversos àmbits, coma ara: el intercanvi conceptes entre nosaltres, organitzar i distribuir el temps per fer millor les tasques.

# data[].attributes.body
El seu nom poètic és Guillem de Cervera (1259 i el 1285), el trobador català més important de la segona meitat del segle XIII.
Se n'ha conservat un cançoner ampli.
La seva obra recull les temàtiques i les formes expressives de dos segles de tradició poètica -els tapies de l'amor cortès, la pastorel·la i la política reial del seu temps-, però també incorpora reflexions morals.

D'ell es conserva la producció més extensa de tota la literatura trobadoresca: 119 composicions vàries i uns Proverbis , 197 quartets, molt coneguts i citats. En la seva obra trobem un ampli ressò i fets històrics (la revolta dels barons contra Jaume I, l’assassinat de l’infant Ferran Sanxis, l’empresonament de l’infant Enric de Castella, els projectes de partició dels regnes, la croada a Terra Santa), fet que la converteix en un document capital per a comprendre l’ambient i la ideologia de l’època. El seu estil s’acomoda tant als recursos de la poesia popular com recorre a cançons de forma complicada i de contingut  intel·lectualitzat.

En to greu moralitza i ataca els rics i poderosos. La seva poesia amorosa segueix les normes tradicionals de l’amor cortès trobadoresc. Es pot remarcar la poesia religiosa, on s’expressa de manera nova i original. Gran defensor dels joglars, reivindica, però, la seva categoria de trobador (creador, no divulgador). Domina la llengua provençal, però en composicions de tipus popular tothom li troba un cert matís catalanitzant. Va ser imitat per poetes catalans posteriors (com el grup mallorquí del Cançoneret de Ripoll i, també, Andreu Febrer).

# data[].attributes.body
(1138-1192), és conegut per les seves elegants cançons de temàtica amorosa i, sobretot, pels sirventesos. Les seves composicions són un clar testimoni de les baralles feudals que van impregnar la seva vida.
Els joglars que canten la seva obra son: Aimeric de Peguilhan, Arnaudó, Montaner i Ramon de Pau i Oliver.

A l'entorn de 1170 escriu una bona part de les seves poesies. De 1172 data una de les més conegudes, Cansoneta leu e plana.

Fa servir, sobretot, dos dels gèneres més utilitzats pels trobadors, la cançó i el sirventès.

Ell es impetuós i violent, escriu els sirventesos amb sarcasme denigrant  i deshonest. El seu odi és manifestat en els poemes dedicats al seu veí Pere de Berga, el bisbe d'Urgell –Arnau de Preixens– o al cavaller d'Alfons I, Ponç de Mataplana.

El 3 de març de 1175 assassina el vescomte Ramon Folc de Cardona, que li havia dedicat els sirventesos Cantarey mentre m'estau i Joglars, no't desconortz. Al primer sirventès, plasma la traïdoria del vescomte. En el segon i detalla les relacions amoroses amb la muller de Ramon Folc.

Per aquest assassinat ha de fugir de Catalunya i perd bona part de les seves possessions. Entre 1175 i 1182 fa pelegrinatge a Santiago de Compostel·la. Durant aquest període viu amagat i protegit pel vescomte Ramon de Castellbò. Segurament el 1184 viatja a Occitània on es relaciona amb el trobador Bertran de Born. Un any després forma part del seguici del rei Alfons I en la seva trobada amb Ricard Cor de Lleó, aleshores duc d'Aquitània i comte de Poitiers. La poesia Un sirventes ai en cor a bastir és un testimoni de la seva presència al castell de Najac de Roergue Més tard també segueix el rei a Lleida.

Aquest mateix any mor Ponç de Mataplana, abans insultat i bescantat, a qui ara dedica un sentit plany (Consiros cant e planc e plor).

Al 1187 s'enemista amb el rei Alfons I, i li escriu alguns poemes com Sirventes ab razon bona i Be.m volria q'om saubes dir.

Entre 1195 i 1196 els seus enemic ordenen matar-lo, tal com diu la seva antiga vida provençal: "E puois l'aucis uns peons".

De la seva obra conservada es dedueix que segueix del model de la poesia trobadoresca, te poesies que mostren com ridiculitza els adversaris i enemics, al costat d'algunes cançons amoroses plenes d'elegància i delicadesa. Sovint, la música dels seus poemes pertany a melodies populars.

# data[].attributes.body
Triangle amorós entre amant-dama-marit, el marit está gelos, advertit de la relació de la seva dama amb l’amant per llogaters gelosos.

# data[].attributes.body
Es un poeta cantor de l’edat mitjana que crea i escriu en occità composicions literaries i musicals destinades a ser difoses pel cant dels joglars. el mot poeta era destinat a aquelles persones que escrivien literatura en llengua llatina.

# data[].attributes.body
L’amor cortés és la temàtica sobre la que parlen els trobadors, sentiment amorós refinat. El sentiment amorós fa més noble al trobador i l’ómple de valors.

# data[].attributes.body
(final del segle XII i principi del XIII), va ser un trobador provenciarl,força famós per la seva vida literària. La llegenda diu que estava enamorat de Saurimonda, el marit gelós el va matar i va donar el seu cós com a  menjar a la dama la qual al veure-ho és va suicidar. La llegenda era d’origen oriental.

D'aquest trobador es conserven set cançons, una d’elles està entre les més belles i repetides de la literatura trobadoresca: Lo dous cossire (La dolça tristesa). Aquesta cançó pot ser trobada, juntament amb la seua traducció al català, en l'article dedicat a la cançó trovadoresca. Les altres dues cançons són d'atribució dubtosa.

Poema Lo dous Cossire, en tot el poema parla de l’amor cegant que te cap a la seva dona, la fidelitat que li te i com l’amor es tan intens. Parla del cos de la dona i la sensualitat que se li atribueix

Dins dels gèneres trobadorescos, aquesta poesia és una cançó, ja que el tema principal es l’amor i l’estil es cortès.

El poema està dividit en vuit parts o estrofes,de les quals no és oportú descriure’n l’esquema mètric. També parla de diferents religions i vassagatge .

# data[].attributes.body
La historia literaria distingeix entre els poetes, que escrivien en
llatí, i els trobadors, que escrivien en occita i que componien
també la música deis seus poemes. La poesia deis trobadors té
les característiques següents:
- És una poesia culta, perque presenta textos molt elaborats
tant des del punt de vista metric (tipus de composicions i
estrofa, treball de la quantitat sil·labica i de la rima) com retoric
(ús de figures retoriques, imatges i tapies).
- És una poesia lírica, perque expressa els sentiments de l'autor,
principalment pel que fa a l'amor, pero també a la mort
o a la religió.
- És una poesia escrita en llengua occitana, no pas en cap deis
dialectes d'aquesta llengua, sinó més aviat en una llengua literaria
comuna acceptada també pels trobadors catalans i del
nord d'Italia. Per aixo la historia de la literatura catalana s'obre
amb uns autors que escrivien en una llengua diferent del
catala.

# data[].attributes.body
Trenca amb el matrimoni convencional, entés com un pacte d’interessos, a l’amor d’adulteri, s’aposta per els sentiments refinats, el trobador gaudeix d’una experiencia amorosa plena passant per tota una gama de sentiments, durant la seva relació amb la dama.

# data[].attributes.body
Característiques dels personatges, dama: es capaç de captar l’atenció de tothom que tingui al davant. Vassall: Conquista a base d’intel.ligéncia no de força

# data[].attributes.body
La dona a la qual el poeta és refereix sempre és casada i de la noblesa, pel qual sempre és adulteri. El amór cortés te dos fases: l’erótic ( carnal, passional), Estil refinat (amor secret)

# data[].attributes.body
1- Amor a primera vista 2- Primeres conversacións amb la dama 3- Contacte fisic 4-El petó 5- El acte sexual