# data[].attributes.body
Genretræk - Folkeeventyr
Romantiske træk -  klods hans og Klotte Hans, ligheder og forskelle
spørgsmål svar på dem i bogen
personer spørgsmål
Aktant modellen
Sted og mijø
kompostion
Morale - lærer?
Budskab

Klotte Hans
spørgsmål i bogen

# data[].attributes.body
Eventyr hører til kategorien: fiktion. Eventyr er skønlitteratur

# data[].attributes.body
Eventyr foregår ikke på en bestemt tid, men taler om Der var engang, og heller ikke et bestemt
genkendeligt sted, men fx østen for solen og vesten for månen

# data[].attributes.body
Der er en “helt” og en skurk/modstander.
Fx i Hans og Grethe, vil heltene være Hans og Grethe, og skurken/modstanderen vil være heksen.

# data[].attributes.body
De indledes og afsluttes på en nogenlunde bestemt måde.
Indledes med ”der var engang”, og slutningen er lukket og lykkelig, oftest afsluttes der med ”… og de levede lykkeligt til deres dages ende”.

# data[].attributes.body
- Tornerose
- Guldlok
- De tre små grise
- Klodshans
- Fyrtøjet

# data[].attributes.body
3-7-9 er vigtige tal.
Et klassisk eksempel herpå ville være Guldlok og de tre bjørne, hvor Guldlok besøger tre bjørne, spiser af tre skåle, sidder i tre stole, sover i tre senge, hvilket også giver tre ting, hun gør.

# data[].attributes.body
- Forfatteren er ukendt
- Neutralt sprog
- Overholder eventyrets regler
- Personerne beskrives ikke
- Fortælles/skrives ikke idag

# data[].attributes.body
God/ond
Rig/fattig
Smuk/grim osv...

Fx i Snehvide kan modsætninger som smuk/grim nævnes. I Klodshans kan rig/fattig eller klog/dum nævnes, og i Askepot kan god/ond nævnes.

# data[].attributes.body
det er ikke så meget forskel fra Danmarks eventyr til eventyr i udlandet. De eneste forskelle er faktisk at Navnene er anderledes. Fx i Tyskland er et eventyrnavn Günter hvor i Danmark kunne det f.eks. være Hans

# data[].attributes.body
fortalt fra mund til mund

# data[].attributes.body
- Hovedpersonen starter hjemme. Kontrakt aftalt. Harmoni.
- Harmonitilstanden ophæves. Verden udenfor. Overnaturlige ting sker i uderummet.
- Når prøverne er overstået bliver kontrakten genetableret.

# data[].attributes.body
Tingseventyer er noget vi kan takke H.C. Andersen.

De handler om menneskeliggjorte, personificerede ting, der er i stand til at tænke, føle og ofte tale.

Selvom det kun er ting er spiller rollerne de hverken latterlige eller uden budskab og mening. Karaktererne/mennesker agerer som mennesker.

Det med at det er en ting der gennemlever historien gør en ofte morsom.

F.eks. 'Den Standhaftige Tinsoldat', hvor der er en tinsoldat der bliver forelsket i en jomfru af papir.

# data[].attributes.body
- Skrevet af en forfatter
- Personligt sprog
- Overholder ikke altid reglerne for eventyr
- Personerne beskrives
- Skrives stadig idag
- H. C. Andersen
- Magiske objekter
- Kunstnerisk sprog mere end folkeeventyr

# data[].attributes.body
folkeeventyr
De bliver beskrevet sort og hvidt, vi får lidt af vide hvordan de er gennem handlingen. man får heller ikke af vide hvad de hedder
hvis man er hvid er man for det meste en helt og hvis man er den sorte er man for det meste så skurken. (folkeeventyr)

# data[].attributes.body
eventyret er en  ældgammel genre og er fortællende og episk form for digtning. Der er også det magiske tal 3 det kan ofte starte med at der var 3 sønner/døtre og der kan være 3 forhindringer. Der er handlings mønstre som består af tre afsnit hjemme-ude-hjemme igen.
Tingesventyret handler om de menneskeliggjorte og personificere ting som er i stand til at tænke, føle og ofte tale
eventyr er i modsætningen til Folkevisen en underklassedigtning som man bl.a. kan se af, at hovedpersonerne kommer fra fattige lande

# data[].attributes.body
- Man ved ikke hvem forfatteren er

- Fra mund til mund

Starter med “Der var en gang”

- Slutter med “Og de levede lykkeligt til deres dages ende”

- Sort hvid enten skurk eller helt

# data[].attributes.body
- Detaljerede beskrivelser
- Overholder ikke alle eventyrregler
- Tydeligt med forfatteren bag

# data[].attributes.body
folkeeventyr:
Man forsøger de to gange og fejler og tredje gang får man gjort det korrekt. 3 gangs lykkens gang.
når han kommer ud i verden skal han for det meste også besejre 3 onde ting

# data[].attributes.body
folke eventyr:
hjemme, ude, hjemme. fortalt mund til mund.
skurk eller helt.
3,7 og 9.
genretræk.
start: der var engang, en gang for længe siden
slut: er de ikke døde lever de endnu, og de levede lykkeligt til deres dages ende. 3,7 og 9 er tal der gård igen.

# data[].attributes.body
- "der var en gang" eller "en gang for længe siden"
- "og de levede lykkeligt til deres dages ende" eller "og de der ikke er døde, lever endnu"

# data[].attributes.body
Mundtlig overlevering

Indlednings form fx. der var engang- en gang for længe siden

Har altid en god afslutning

Det onde blive besejret

Simple beskrivelser

# data[].attributes.body
det er at de fleste folkeeventyr starter hjemme så er de ude på eventyr og så slutter det hjemme igen.

# data[].attributes.body
Eventyr starter ofte med "der var engang" eller "en gang for længe siden" og slutter med " og de levede lykkeligt til deres dages ende". så er der magiske tal. 3, 7 og 9. fx de 7 små dværge

Eventyrene udviklede sig ofte fordi fortælleren indrettede historien efter omgivelserne og derfor er der ingen der ved hvem der har lavet historien.

# data[].attributes.body
Verdens mest berømte eventyrforfatter

# data[].attributes.body
3, det er 3 gnag lykkens gang, man forsøger de 2 gange og fejler også år det til sidst gjort ordenligt 3 gange
3 gang lykkens gang

# data[].attributes.body
Kunsteventyr:
- Skrevet ned
- Skrevet af en forfatter
- Personligt sprog
- Overholder ikke altid reglerne for eventyr
- skrives stadig idag
- Inspiration fra folkeeventyr

# data[].attributes.body
- Mundtlig overlevering
- Flade karakterer
- Modstander/Hjælper
- Miljø simpelt beskrevet
- Hjemme - ude - hjem
- Kontrakt og kontraktbrud
- Uderummet er overnaturligt