# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הַכִּנֶּרֶת היא ימה בצפון מזרחה של ישראל. זהו אגם ה מים המתוקים הגדול ב ארץ ישראל. בעבר סיפקה הכנרת כרבע מצריכת המים ב ישראל, אך בעקבות ירידת מפלס המים כתוצאה משנות בצורת שפקדו את ישראל, פחתה שאיבת המים מהאגם ו מתקני ההתפלה היו לספק המים העיקרי. כיום מספקת הכנרת בין 2 אחוזים מסך הצריכה ל־13 אחוזים. מפלס מי הכנרת משתנה תכופות על פי עונות השנה ובהתאם לשנים גשומות או שחונות ונמצא לרוב בתחום של 209 עד 212 מטרים מתחת ל פני הים, בשנות בצורת נוצרים איים שהמפורסם בהם הוא האי מיתר. הכנרת היא הימה המתוקה הנמוכה ביותר בעולם.

השם " כנרת" מופיע ברשימת הערים שנכבשו על ידי תחותמס השלישי מ מצרים שחי ב מאה ה־15 לפנה"ס. כנרת היא העיר ה־34 ברשימה. בנוסף מופיע אזכור לשם זה ב" פפירוס לנינגרד 1116A", המכיל רשימה של תבואה ו שיכר שסופקו לשליחים של ערים שונות מארץ כנען.

השם מופיע גם במקרא:

לפי הדעה הרווחת, השם כנרת, הנגזר מן המילה " כינור", נובע מצורתו של האגם - צורת כינור (הכינור המוזכר במקרא דמה בצורתו ל נבל). אולם ככל הנראה דעה זו איננה נכונה, שכן בתקופה זו לא היו מפות של הימה. נראה שהסבר זה נוצר כתוצאה משיבוש של דברי התלמוד: "ולמה נקרא שמה כנרת, שמתוקים פירותיה כקול הכינור" ( תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ו', עמוד א', בתרגום לעברית). ואכן כלי זמר בשם "כינר" מופיע בניבים כנעניים עתיקים, ואזכור ל"מדגת כנרת" נמצא בעיר אוגרית בלוחות המתוארכים ל מאה ה־16 לפנה"ס. בלוחות מוזכר אל כנעני בשם זה, וככל הנראה כלי הנגינה שימש ב מקדשו.

שמה של הכנרת ב משנה, ב תלמוד וב תוספתא הוא ימה של טבריא על־שם העיר טבריה הסמוכה אליה, ככל הנראה על מנת לא להזכיר את שמו של האל הכנעני. במקורות אלה מופיע לעיתים השם גינוסר כשמה של הכנרת, על שם בקעת גינוסר הסמוכה אליה. שם זה התקבל גם בשפות אירופיות אחדות. ב ערבית התקבל השם "ימת טבריה" (بحيرة طبريا "בּוּחיירת טֵבּרִיא"), וכך גם ב צרפתית. בנוסח ה יווני של הברית החדשה וכן בתרגום ה וולגטה ל לטינית מכונה הכנרת "ימת הגליל" (יוונית: θαλάσσης τῆς Γαλιλαίας, לטינית: Mare Galilaeae). שם זה מקובל כיום ב אנגלית: Sea of Galilee.

ערך מורחב - ימת הלשון

אגם הכנרת נמצא במרכז בקע הירדן, בחלקו הצפוני של השבר הסורי אפריקאי. כיוונים אחדים של תנועות טקטוניות מאפיינים את אזור הכנרת, כשם שהם אופייניים לבקע הסורי־אפריקני כולו:

תנועות הכיוון צפון־דרום, שהתחילו לפני כ־20 מיליון שנים ונמשכו תקופה ארוכה.

תנועות מתיחה בכיוון מזרח־מערב, שהחלו מאוחר יותר, בראשית הפלייסטוקן (לפני 1.8 מיליון שנים), וגרמו לשקיעה של אזור האגם.

כתוצאה מהתזוזות האופקיות בכיוון צפון־דרום ושקיעת אזור הכנרת, נוצר אגם, שקרקעיתו אינה סימטרית: שיפועה תלול יותר במזרח ומתון יותר במערב. בחלקה הדרומי של הכנרת קיים מצוק תת־ימי מכוסה במשקעי האגם. המצוק ברור בחלקו המערבי ופחות ברור בחלקו המזרחי של האגם, בגלל התנועות האופקיות צפון־דרום.

לכנרת בצורתה הנוכחית קדם אגם הלשון, המלוח, שהשתרע מאזור צפון הכנרת ועד חצבה בדרום. לאגם הלשון קדם אגם עובדיה, שהיה קטן יותר ומימיו מתוקים. אגם הכנרת נוצר בצורתו הנוכחית לפני פחות מ־20,000 שנים, כתוצאה משקיעה טקטונית אחרי התייבשותו של אגם הלשון.

רומה של הכנרת בתקופה המודרנית מצוי בטווחים של 208.8- עד 214.87- מטר מתחת לפני הים. ברום המרבי, שטח פני האגם הוא כ־168 קמ"ר והעומק המרבי כ־44 מ'. הנקודה העמוקה ביותר בקרקעית הכנרת נמצאת ברום של 256- מ' מפני הים. קודם לבנייתו של סכר דגניה על מוצא הכנרת לירדן הדרומי ב שנות ה־30 של המאה ה־20, ווסת מפלס הכנרת בעיקר על ידי זרימה לירדן הדרומי ובאופן משני על ידי התאדות בקיץ, כאשר גובה מוצא הירדן עמד על סביב 212.3-, מה שמנע ירידת מפלס לגובה נמוך יותר. שחזור על בסיס נתונים שונים מהתקופה שקדמה לבניית סכר דגניה העלה שגובה המפלס נע בין 209- ל־211-, עם שינוי שנתי של 90-120 ס"מ בין מפלס השפל למפלס השיא. בניית סכר דגניה איפשרה להעלות את גובה מפלס הכנרת למפלס גבוה יותר (אך כזה שיגרום הצפות ב טבריה), ומנגד להורידה עד 214.5- (באמצעות העמקת המפלס באזור מוצא הירדן שנעשתה במקביל לבניית סכר דגניה).

מיקומה הוא על הבקע הסורי־אפריקני, מה שגורם לפערים טופוגרפיים גדולים (כ־550 מטר) בינה לבין השטח שסביבה. הכנרת, כמו ים המלח, היא למעשה תוצר של הבקע, וצורתו המיוחדת היא למעשה מעוין שהתעגל ברבות הימים בשל בליה של הטבע. (באזור הכנרת הבקע לא היה ישר אלא מזוגזג, והיו בו מדרגות אופקיות, וכאשר חלק אחד ממנו הועתק ממקומו צפונה, נוצר חלל בצורת מעוין).

בעבר, בשנת גשמים ממוצעת סיפקה הכנרת כשליש מצריכת המים בישראל, אך רצף שנות בצורת, בצירוף תצרוכת המים העולה של ישראל כתוצאה מגידול האוכלוסייה והתפתחות התעשייה הביאו למצב שהמפלס התדרדר. מנגד נבנו מתקני התפלת מים ומפעלים לטיהור מי שפכים שמפצים על יכולת השאיבה המוגבלת של הכנרת בימינו. כיום הכנרת מספקת רק 2% מתצרוכת המים הכללית של ישראל. היקף חופי הכנרת נע בין 55 ל־60 ק"מ לפי גובה המפלס. במפלס הגבוה ביותר שטחה הוא כ־169 קמ"ר ובמפלס הנמוך ביותר 161 קמ"ר.

מאז שנות ה־90 סובלת הכנרת מתנודות מפלס קיצוניות כגון הבצורת של השנים 1999-2001 ובשנים 2008-2011. המערכת האקולוגית של הכנרת מצויה במצב רגיש והיא סובלת מחוסר יציבות כתוצאה מפעילות אדם, הבאה לידי ביטוי במופעים אקולוגיים שונים: אצות כחוליות (Cyanobacteria) המייצרות רעלנים פלשו לכנרת, והן פורחות מדי שנה בקיץ; הפריחה האביבית של אצת ה פרידיניום (Preidinium gatunense), שחזרה על עצמה מדי שנה, מתרחשת רק בשנים גשומות; שלל הדיג הגיע ב־2008 לשפל של כל הזמנים; אוכלוסיות ה זואופלנקטון קרסו בשנת 1993 ושוב ב־2004 וב־2010; חילזון פולש (מסוג Thiara scabra) השתלט על חופי הכנרת תוך דחיקת המינים הטבעיים.

בכנרת 19 מיני דגים טבעיים לאגם ועוד 8 מינים זרים שאוכלסו בה. המין הנפוץ ביותר באגם, הלבנון (הידוע גם כ"סרדין") הוא דג קטן שחי כבוגר בלהקות במים הפתוחים שם הוא ניזון מ זואופלנקטון ומהווה כ־80% מסה"כ הדגים באגם. בכנרת גם מיני אמנוניים שונים, הידוע שבהם הוא אמנון הגליל, בגלל ערכו המסחרי הרב. מין זה ניזון בעיקר מאצת הפרידיניום. למינים אחרים ממשפחת האמנוניים ( אמנון מצוי, אמנון ירדן, אמנונית יוסף, 2 מיני טברנון) תפקידים במארג המזון כאוכלי אצות, זואופלנקטון, דטריטוס ו חסרי חוליות.

כמו כן חיים במעמקי הכנרת שפמנונים. טברנון לסתני ( Tristramella sacra) היה מין דגים אנדמי לכנרת בלבד ממשפחת אמנוניים. מין זה לא נראה מאז שנות ה־90 ונחשב נכחד עקב התייבשות הימה. מין נוסף של אמנון, טברנון סימון כנרתי ( שם עממי: מרמור, שם מדעי: Tristramella simonis simonis) נעלם מהכנרת מאז שנת 2013.

ערך מורחב - דיג בכנרת

הכנרת מהווה מקור דגה ל דייגים מקצועיים וחובבים. מדי שנה נידוגים כ־2,000 טון דגים בכנרת, כשליש מתוכם לבנון הכנרת ( Acanthobrama terraesanctae), שליש קיפון (בורי, דג המאוכלס בכנרת ואינו יכול להתרבות בה) והשאר אמנון הגליל, אמנון הירדן, כסיף שפל־עין ומספר מינים נוספים.

האגף לדיג ול חקלאות ימית שב משרד החקלאות מאכלס בכנרת מדי שנה דגיגי אמנון, דגיגי כסיף ודגיגי קיפון (בורי). איכלוס זה, מתבצע בתאום עם יחידת ניטור כנרת ב רשות המים על פי החלטות ועדה מקצועית המשותפת למשרד החקלאות ורשות המים. מטרת האיכלוס היא קודם כל שיפור וייצוב ה מערכת האקולוגית של האגם בשילוב עם העשרת האגם בדגים והגברת שלל הדייג.
משרד החקלאות גם אחראי לאכוף את חוקי הדיג בכנרת, ובעיקר על איסור הדיג בעונת ההטלה של הדגים באזורים מוגדרים.

בעשורים האחרונים, עקב שאיבת מים מהכנרת מחד גיסא, והתמעטות המשקעים ומקורות המים הזורמים אליה מאידך גיסא, ירד מפלס המים בכנרת אל מתחת לקו האדום התחתון (213- מ' מתחת פני הים). בעבר ניתנו אישורים על ידי עיריית טבריה לגופים שונים, לפתח את חופי הכנרת לצורך בילוי והפקת רווחים משטחים אשר יהפכו יבשתיים וישמשו למטרות שונות, אולם יותר מאוחר הפכו פעולות אלה לשנויות במחלוקת, ואף הוגשו עתירות ל בג"ץ על ידי גופים ציבוריים שונים למניעתן. ב־ 2008 הוקם על פי חוק הסדרת הטיפול בחופי הכנרת "איגוד ערים כנרת" אשר נועד להסדיר את הטיפול בחופי הכנרת. איגוד ערים כנרת מוביל להכנתה של תוכנית מתאר ארצית חדשה תמ"א 13/13 שתסדיר את הטיפול בחופי הכנרת, תציין היכן מותר לפתח חוף לצורכי תיירות ובאיזו מידה והיכן אסור ויש לשמר. השטחים אשר יובשו בעבר אושרו לכך בתמ"א 13 הישנה. על פי טענת עיריית טבריה, ייבוש מקטע מהכנרת לצורכי פיתוח תיירותי אינו מפחית את כמות המים באגם, וכאשר זה נעשה על פי הנחיות מקצועיות אף אינו פוגע ב מערכת האקולוגית שלו.

מקורות מי אגם הכנרת הם מעיינות הירדן, מי נגר עילי המתנקזים אל הכנרת משטח אגן ההיקוות שלה (כ־800 מיליון מ"ק), מעיינות הנובעים בתוך הכנרת ו גשם היורד ישירות על האגם (כ־70 מלמ"ק). מקור נוסף למי הכנרת הוא הטיית מי שיטפונות מ הירמוך לכנרת.

שטח אגן ההיקוות של הכנרת הוא 2,730 קמ"ר, רובו של שטח זה נמצא ב מדינת ישראל ומקצתו (660 קמ"ר) בתחום לבנון. האחרון כולל חלקים מ דרום לבנון המנוקזים על ידי נחל שניר (אזור חאצביא), עמק עיון המנוקז על ידי נחל עיון וחלק קטן נוסף המנוקז על ידי נחל דישון. שטח אגן ההיקוות אשר בשליטת ישראל כולל את הר החרמון ורובה המוחלט של רמת הגולן, את עמק החולה ו הגליל העליון המזרחי (מ הר מירון ומזרחה), וחלק קטן של הגליל התחתון המזרחי.

על פי מחקרים שהתבססו על גובה פני הכנרת מ המאה ה־19 ועד הקמת סכר דגניה בשנת 1932, העריכו החוקרים שלפחות באלף השנים האחרונות שקדמו להקמת הסכר, מפלס הכנרת לא ירד מתחת לרום 212.50- מ'.

כמות המים השנתית הממוצעת הנכנסת לאגם נאמדת בכ־870 מלמ"ק, כאשר הנתון המקסימלי הוא 1538 מלמ"ק בעונת הגשמים 1968-1969, וכל 1.65 מלמ"ק קוב שווה ערך לעלייה של כסנטימטר במפלס הכנרת. ה התאדות השנתית הממוצעת מהאגם מסתכמת בכ־270 מלמ"ק, וכ־70 מלמ"ק גולשים לירדן הדרומי דרך סכר דגניה, בממוצע שנתי. שאיבת המים ל מוביל הארצי מסתכמת בכ־430 מלמ"ק, ושאיבה ישירה מהאגם לצרכנים וכן כמות מים המועברת למדינת ירדן על פי הסכם שנחתם עמה מסתכמת בכ־120 מלמ"ק נוספים. כמות המים המקסימלית הניתנת לשאיבה דרך המוביל הארצי בחודש היא 50 מלמ"ק. פתיחה מקסימלית של סכר דגניה מאפשרת הזרמה של כ־13.5 מלמ"ק ליום לירדן הדרומי, שהם כ־8 ס"מ ממפלס הכנרת. בחורף 1968-1969 שוחררו כ־900 מלמ"ק דרך סכר דגניה, על מנת למנוע את הצפת חופי הכנרת. פתיחה נוספת של סכר דגניה נעשתה בשנת 1992 וחורף שנת 2003/4 בעקבות כמות רבה של משקעים. ב־24 במאי 2013 נפתח סכר דגניה שוב במסגרת התוכנית לשיקום הירדן הדרומי מהכנרת ועד לאזור שפך נחל בזק.

הרוב המוחלט של מי הנגר העילי המגיעים לכנרת (כ־70% בממוצע בשנים 1975- 2008) מגיעים מ נהר הירדן, והשאר מנחלי רמת הגולן המתנקזים ישירות אל הכנרת ( נחל משושים, נחל יהודיה, נחל דליות ו נחל סמך) ומנחלי הגליל המזרחי המתנזקים ישירות לכנרת ( נחל עמוד ו נחל צלמון). בנוסף, הגשם הישיר על פני האגן והמעיינות מוסיפים ביחד כ־100 מלמ"ק. בניגוד לסברה רווחת, רק כעשרה אחוזים ממי הכנרת מגיעים מהפשרת שלגים בחרמון לאחר עונת הגשמים.

העלייה השנתית הממוצעת במפלס הכנרת עומדת על 157 ס"מ לשנה. העלייה היומית הגבוהה ביותר שנמדדה הייתה של 36 סנטימטר ב־ 23 בינואר 1969.

במשך חודשי הקיץ נוצרות בכנרת שכבות מים נפרדות בעקבות הפרשי טמפרטורה, תופעה הקרויה " ריבוד אגמים" או "ריבוד תרמי". כאשר השכבה העליונה (אפילמיניון) מתחממת בעקבות קרינת השמש המחממת את פני המים עד לעומק של כ־15 מטר ומביאה את המים עד לטפרטורה של 25°-30° מעלות צלזיוס, ואילו השכבה התחתונה (ההיפולמיניון) נשארת קרה כמו טמפרטורת הימה בחורף (כ־15° מעלות). הבדלים אלו נגרמים בגלל צפיפות ה מים - מים חמים קלים יותר ממים קרים, ולכן עולים כלפי מעלה. בין שתי השכבות ישנה שכבת ביניים החוצצת ביניהם (מטלמיניון או תרמוקלינה) שעוביה נע בין 2-5 מטר. התרמוקלינה מתחילה להיווצר בחודש אפריל ומתייצבת באזור חודש מאי, ואז מתחילה לרדת בקצב של 3 סנטימטר ביום עד שהיא מגיע לעומק שבין 22-25 מטר. בין שתי השכבות יכולים להגיע הבדלי הטמפרטורות עד ל־15° מעלות.

בשל הניתוק בין השכבות נוצרת תופעה שבה רק החלק העליון של האגם מקבל חמצן בעקבות מגעו עם האוויר, ואילו החלק התחתון נטול חמצן לחלוטין במשך 8-9 חודשים, בתחילת החורף השכבה העליונה מתחילה להתקרר והבדלי הטמפרטורה והצפיפות קטנים עד שבתחילת ינואר משתוות הטמפרטורות של שתי השכבות ונוצר ערבול מלא של האגם עד לקרקעית במשך 3-4 חודשים (היפוך), בזמן ההיפוך חמצן מגיע לכל חלקי האגם.

אגם הכנרת הוא אגם מונומקטי חם כלומר בעל היפוך אחד בשנה.

ערך מורחב - משק המים והשפכים בישראל

הכנרת סיפקה בעבר כרבע מכמות המים השנתית הנצרכת בישראל. בשל חשיבות זו, מפלס הכנרת ואיכות המים, מעוררים עניין רב בציבור בישראל. מקורות הכנרת היו מקור לעימות צבאי בין ישראל לסוריה שכונה המלחמה על המים. כיום מספקת הכנרת בין 2 ל 13 אחוזים בלבד מתצרוכת המים, מחד גיסא בשל ירידת המפלס בעקבות רצף שנות בצורת, ומאידך עקב הקמת מפעלי התפלה רבים על חוף הים התיכון.

לצורכי ניהול אגם הכנרת נקבעו לאגם " קו אדום עליון" - מפלס מקסימלי שאסור לעבור היות שבמקרה של גאות ישנה סכנת הצפה לאתרים מסביב לאגם, ו"קו אדום תחתון" שמתחתיו אסור לשאוב עקב סכנה לפגיעה ב מערכת האקולוגית ובאיכות המים. הקווים עוגנו בתקנות ובצו, בעקבות חורף סוער בצפון הארץ (חורף 1968-1969) שהביא לספיקות שיא בנחלים הזורמים אל הכנרת, ולעליית מפלס חריגה שהובילה לנזקים לאורך חופי הכנרת. הקו האדום העליון נקבע לרום של 208.9 מטרים מתחת ל גובה פני הים (מאוחר יותר שונה ל־208.8) והקו האדום התחתון נקבע ל־212 מטרים מתחת לגובה פני הים.

בעקבות עליה בביקושי המים בישראל ורצף שנות בצורת, מפלס המים התקרב אל הקו האדום התחתון שנקבע, ועל כן במהלך שנות ה־80 ו ה־90 של המאה ה־20 הורד הקו האדום התחתון מספר פעמים (עד לרום של 215.5-), על מנת לאפשר מבחינה חוקית את המשך שאיבה גם במפלס נמוך, וכיום הוא עומד על 213-. בדצמבר 2001 ירד מפלס המים בכנרת אל הרום הנמוך ביותר שנמדד: 214.87- מטר. מפלס זה נקבע כ"קו השחור" שמתחתיו אסורה שאיבה.

מבחינת יכולת שאיבה, לא ניתן לשאוב ממפלס נמוך מ־215.5-, עקב ירידת מפלס המים מתחת לצינור השאיבה. נפח המים במפלס המרבי ("קו אדום עליון") הוא 4.3 מיליארד מטר מעוקב (מ"ק), ובקו האדום התחתון - 3.6 מיליארד מ"ק. כמות המים הנכנסים לכנרת בשנה עומדת על כ־620 מיליון מ"ק בממוצע רב שנתי. כמות המים המתאדים בשנה עומדת על כ־250 מלמ"ק בממוצע ולכן כמות "המים הזמינים" (הכמות הנכנסת בניכוי האידוי) עומדת על כ־370 מלמ"ק בממוצע רב שנתי.

ברשות המים קיימת יחידה (יחידת ניטור כנרת) המרכזת את כלל פעילות הניטור והתפעול בכנרת וב אגן ההיקוות. יחידה זו, אשר הוקמה ב־ 1998, ומלווה בצוות היגוי המורכב ממומחים מהאקדמיה, עוזרת למנהל רשות המים לקבל החלטות לגבי ניהול האגם על פי מיטב הידע הקיים.

עליית מפלס הכנרת היא תוצאה של מים הזורמים אליה מ נחלים שונים, מאגן ההיקוות של הכנרת. מקור המים הוא ב מעיינות גדולים, לצד גאויות בעקבות ירידת משקעים בהיקפים גדולים באגן ההיקוות. עם זאת, כמות המים הזורמת לכנרת מושפעת גם מהיקף השימוש במי המעיינות והנחלים לצורכי מי שתייה ו חקלאות באזור עמק החולה ו רמת הגולן, כאשר גידול בכמות המים הנתפסת באזורים אלו משמעה ירידה בהיקף הזרימות לכנרת. המפלס מושפע גם מתקופות השבתה יזומות של המוביל הארצי לצורכי תחזוקה.

בינואר 2013 נרשמה עלייה חדה במפלס הכנרת בעקבות שבוע גשום ביותר בצפון ישראל והמסת שלגים מהרי רמת הגולן וה חרמון. העלייה, אשר נרשמה כגבוהה ביותר מזה שני עשורים, הגיעה לכשני מטרים וקירבה את מפלס הכנרת לקו האדום העליון.

ב פברואר 2019, הודיעה רשות המים כי הכנרת עלתה לראשונה מזה שנתיים מעל לקו האדום התחתון, וב אפריל 2019 דווח כי הכנרת עלתה בשלושה מטרים, עלייה זו נחשבת לעלייה הגבוהה ביותר מאז חורף 2003. במהלך המערכת החורפית שפקדה את ישראל בינואר 2020 עלה מפלס הכנרת בצורה משמעותית והיה הגבוה ביותר לחודש ינואר מאז שנת 2004, שבה הגיע המפלס בחודש אפריל לגובה הנמוך רק בשישה סנטימטר מהקו האדום העליון.

איכות מי הכנרת נמצאת בתהליך התדרדרות, בשל הפרת המאזן בין אספקת מי גשם מתוקים לנביעה טבעית של מי תהום המלוחים פי 10 ממליחות מי הים התיכון. מליחות המים הגיעה לשיאה בשנת 1964 ועמדה על כ־400 מיליגרם מלח ל ליטר מים, אך מאז שהוקם מוביל מים מלוחים, שהיטה חלק ניכר מ המים המלוחים אל הירדן דרומית לכנרת, פחתה המליחות והיא עומדת על כ־250 מיליגרם מלח לליטר - זו מליחות רבה מכדי להשתמש במי הכנרת לגידולים רגישים למליחות כגון אבוקדו ו מנגו, אך בתקני המים בישראל עדיין עומדת בגבול המותר למי שתייה. עם זאת, המליחות מורגשת היטב בטעם המים. כיום מסתכם הטיפול במים בהשקעת חומר מרחף (בעיקר ב חורף וב אביב) וב הכלרה לשם חיטוי. על מנת לעמוד בדרישות לאיכות מי־שתייה. לשם כך הוקם ב אתר אשכול מתקן לסינון המים. מתקן זה הביא להפחתת עכירותם, לשיפור איכותם המקרוביאלית ולהורדת רמת הכלרה בלתי רצויה, אך אין מענה לבעיית המליחות. פרנסי הסביבה לוחצים לפתרון בדמות מפעל התפלה.

בעיית איכות המים נוספת בכנרת היא פריחת האצות הכחוליות (ציאנובקטריה). ההתמודדות עם בעיה זו כוללת ניקוי מתמיד של אגן ההיקוות מזיהום כלשהו ובעיקר מ זרחן, ניהול מפלסים בתנודות קטנות ככל האפשר וניהול ממשק דייג תומך הכולל איכלוס מיני דגים העוזרים בייצוב המערכת ה אקולוגית.

בשל שפע ה משאבים הטבעיים ומיקומה של הכנרת על ציר נדידת האדם הקדמון מ אפריקה ל אסיה, ה אדם התיישב באגן הכנרת למן תחילת התקופה הפלאוליתית. האתר ה פרהיסטורי הקדום בארץ, תל עובדיה, מצוי מעט דרומית לאגם של ימינו, ובו נמצאו סדרה של התיישבויות בנות כ־1.5-1.2 מיליוני שנים, ככל הנראה של אדם מהמין הומו ארקטוס.

בסוף התקופה הפלאוליתית העליונה וב תקופה האפיפלאוליתית, כאשר הכנרת הייתה דומה לצורתה בהווה, היו לחופיה אתרי יישוב רבים. אתר אוהלו II, מחנה של ציידים־לקטים ודייגים בקרבת תל בית ירח, יושב כ־23 אלפי שנים לפני זמננו, כאשר מפלס הימה היה נמוך מעט מהיום, והשתמר באופן יוצא דופן כאשר מפלס האגם עלה וכיסה אותו במים. בזכות זאת נמצאו באוהלו השרידים הקדומים בעולם לסוכות מחומר צמחי, שפע זרעים ופירות שנאספו בידי תושבי האתר, וממצאים רבים נוספים. ליד קיבוץ עין גב התגלתה סדרה של מחנות פרהיסטוריים, ביניהם נחל עין גב I מ התרבות העתליתית, עין גב I מ התרבות הכבארית הכולל בקתה וקבורת אדם, ואתר נחל עין גב II מסוף התרבות הנאטופית (בן כ־12 אלפי שנים) ובו שרידים של מבני אבן רבים וקבורות. אתר נאטופי נוסף הוא חוף שחף, השוכן על כביש טבריה־צמח. גם באתר זה התגלה מבנה אבן וקבורה אנושית בסמוך אליו. הכפרים החקלאיים הראשונים מ התקופה הנאוליתית ידועים בעיקר מעמק הירדן (למשל אתר שער הגולן) ולא מחופי הכנרת.

שרידים של יישוב כלקוליתי נמצאו בחפירות ב תל בית ירח (6,000 שנה לפני זמננו) - מתקופה זו התגלו בורות ששימשו לאחסון מזון ובישול. לפני כ־5,000 שנה נוסדה העיר בית ירח שהייתה אחת הערים הגדולות בארץ ב תקופת הברונזה הקדומה.. העיר נעזבה בסוף תקופת הברונזה הקדומה, ומ תקופת הברונזה התיכונה התגלו רק בתים בודדים ו בית קברות.

בנוסף לבית ירח, ידוע על העיר הכנענית כנרת אשר חרבה בשלהי תקופת הברונזה המאוחרת ולא נושבה ב תקופת הברזל 1. בתקופת הברזל 2 ( המאה ה־10 לפנה"ס) נוסדה באזור עיר חדשה היא כנרת המקראית, גודלה כ־25 דונם. עיר זו הוקפה ב חומה מסיבית. בשלהי המאה ה־9 ותחילת המאה ה־8 לפנה"ס הצטמצמה העיר לשטח של כ־8 דונם.

ב תל הדר על חופה המזרחי של הכנרת נחשפה עיר נמל קטנה מבוצרת מתקופת הברונזה המאוחרת א'. כמו תל כנרות, גם כאן חלה נסיגה יישובית בתקופת הברונזה המאוחרת ב'. ב מאה ה־11 לפנה"ס התחדש היישוב בתל־הדר. ב תקופת הברזל הצטרפה תל עין גב לרצועת היישובים הארמיים על חופי הכנרת.

על פי סיפורי ה מקרא, שבט נפתלי קיבל את הכנרת בחלוקת השבטים בתקופת ההתנחלות. החוף המזרחי של כנרת היה חלק מ ממלכת גשור. בתקופת המלכים בערך 854 לפנ"ס התרחש לחופי הכנרת קרב גדול. אחאב מלך ישראל הנחיל תבוסה לצבא של ארם דמשק בפיקודו של מלכם בן־הדד השני.

וַיְהִי לִתְשׁוּבַת הַשָּׁנָה, וַיִּפְקֹד בֶּן הֲדַד אֶת אֲרָם, וַיַּעַל אֲפֵקָה לַמִּלְחָמָה עִם יִשְׂרָאֵל. וּבְנֵי יִשְׂרָאֵל הָתְפָּקְדוּ וְכָלְכְּלוּ וַיֵּלְכוּ לִקְרָאתָם, וַיַּחֲנוּ בְנֵי יִשְׂרָאֵל נֶגְדָּם כִּשְׁנֵי חֲשִׂפֵי עִזִּים, וַאֲרָם מִלְאוּ אֶת הָאָרֶץ. וַיִּגַּשׁ אִישׁ הָאֱלֹהִים וַיֹּאמֶר אֶל מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל, וַיֹּאמֶר: "כֹּה אָמַר ה': 'יַעַן אֲשֶׁר אָמְרוּ אֲרָם: 'אֱלֹהֵי הָרִים ה' וְלֹא אֱלֹהֵי עֲמָקִים הוּא', וְנָתַתִּי אֶת כָּל הֶהָמוֹן הַגָּדוֹל הַזֶּה בְּיָדֶךָ וִידַעְתֶּם כִּי אֲנִי ה". וַיַּחֲנוּ אֵלֶּה נֹכַח אֵלֶּה שִׁבְעַת יָמִים, וַיְהִי בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי וַתִּקְרַב הַמִּלְחָמָה וַיַּכּוּ בְנֵי יִשְׂרָאֵל אֶת אֲרָם מֵאָה אֶלֶף רַגְלִי בְּיוֹם אֶחָד. וַיָּנֻסוּ הַנּוֹתָרִים אֲפֵקָה אֶל הָעִיר וַתִּפֹּל הַחוֹמָה עַל עֶשְׂרִים וְשִׁבְעָה אֶלֶף אִישׁ הַנּוֹתָרִים, וּבֶן הֲדַד נָס וַיָּבֹא אֶל הָעִיר חֶדֶר בְּחָדֶר.

ב תקופת בית שני שכנה בחופה המערבי של הכנרת העיר מגדלא שהייתה המרכז העירוני היחיד בחוף המערבי של הכנרת. מהעיר הזאת הגיעה מרים המגדלית. בשנת 20 לספירה הקים הורדוס אנטיפס את העיר טבריה על חופה הדרומי־מערבי של הכנרת. העיר נקראה על־שם הקיסר הרומי טיבריוס והפכה למרכז יהודי משגשג עד כיבוש הארץ בידי ה צלבנים ב־ 1099. בתקופה המוסלמית הקימו ח'ליפים ארמונות לחופיה.

משה ריישר בספרו שערי ירושלים מספר על ים כנרת ב מאה ה־19:

"אורכו י"ב שעות, רוחבו שש. הרים נאים סביבו. מימיו זכים וטובים, שותים הרבה ולא נודע כי באו אל קרבנה. ודגים גדולים רבים מינים שונים וטובים מאד, מהם מוליכים לצפת והסביבה למכור.

אזור הכנרת היה ערש ההתיישבות הציונית השיתופית. במקום הוקמה חוות כנרת שהייתה ה חווה החקלאית הראשונה, וכן דגניה שהייתה אם ה קיבוצים. אף אנשי נהלל, ה מושב הראשון, התחילו את הכשרתם החקלאית כאן.

עם קביעתו הסופית של קו הגבול בין המנדט הבריטי ב ארץ ישראל לבין המנדט הצרפתי בסוריה ב־ 1923, נקבע כי הגבול בין שטח המנדט הבריטי לשטח המנדט הצרפתי יעבור 10 מטרים מצפון־מזרח לחוף הכנרת במפלס המים המרבי. לפיכך סימנה הכנרת את גבולה המזרחי של ארץ ישראל, אך נכללה בשלמותה בתחומיה. עם זאת, הייתה לצרפתים זכות לשאוב מים מהכנרת לטובת יישובים סוריים על־פי הסכם צרפתי־בריטי.

ב הסכמי רודוס בין ישראל לסוריה משנת 1949 אומץ תוואי הגבול המנדטורי, כך שהכנרת נכללה להלכה בשלמותה בתחומי מדינת ישראל. בפועל, השתלטה סוריה על חלקו הצפון־מזרחי של האגם והחזיקה רצועה ברוחב 250 מטרים ממימי האגם, לרגלי רמת הגולן. כוחות סוריים אף ירו לעבר ספינות דייגים ישראליות שניסו לחדור לחלק זה של האגם (חלק זה עשיר יחסית בדגה).

באפריל 1949 הציע חוסני א־זעים, נשיא סוריה באותה תקופה, לחתום על הסכם שלום עם ישראל וליישב בסוריה שלוש מאות אלף פליטים פלסטיניים תמורת ויתור ישראל על מחצית משטח הכנרת. בן-גוריון דחה את ההצעה.

הסורים תבעו להוסיף ולקיים את ההסכם הצרפתי־בריטי שהתיר להם לשאוב מים מן הכנרת. ישראל הייתה מוכנה להתיר שאיבה מוגבלת בלבד לצורכי היישובים הסוריים על גדת האגם, ובלבד שתוכר ריבונותה המלאה על הכנרת. מצב זה השתנה רק בעקבות כיבוש רמת הגולן ב מלחמת ששת הימים.

בזמן המשא ומתן עם סוריה בשנת 2000 תבעה סוריה זכות על הגישה לגדת הכנרת, כפי שהיה בפועל עד מלחמת ששת הימים. ישראל דחתה את התביעה וטענה כי על פי גבולות שביתת הנשק של 1949-1967, הטריטוריה הסורית מסתיימת 10 מטרים מגדת הכנרת במפלס המים המרבי. ויכוח זה היה בין המכשולים שמנעו השגת הסכם שלום בין הצדדים.

ערך מורחב - שדות תעופה ימיים בארץ-ישראל

בשנים 1931-1942 שימש ים כנרת כשדה תעופה ימי. בשנת 1931 החליטה חברת אימפיריאל איירווייז הבריטית לחנוך קו תעופה בין - נמל התעופה קרוידון ב לונדון ל הודו דרך ארץ ישראל. הטיסה הייתה משולבת ב מטוס ימי ובמטוס רגיל. ב־21 באוקטובר 1931 נחת המטוס הימי הראשון מסוג "s-17 scipio short" על פני הכנרת, הנוסעים הועברו מטבריה אל שדה התעופה צמח ומשם המריאו להודו דרך בגדאד במטוס יבשתי. כאשר התרסק אחד המטוסים הימיים בכנרת, בשנת 1942 בגלל סופה עזה פסקו הנחיתות הימיות. אחרי שהנחיתות הימיות בכנרת פסקו, הועברו ה"שדות הימיים" אל ים המלח ו מפרץ חיפה.

בשנותיו הראשונות של חיל־האוויר הישראלי, הופעלו לזמן קצר שלושה מטוסים אמפיביים בשורותיו: "סי־בי" (דבורת הים), "וידג'ן" ו" קטלינה". המטוסים שימשו לסיורי ים ופטרולים לאיתור ניצולים וספינות שאבדו בלב ים. ביוני 1948 הגיע זוג מטוסים אמפיביים מדגם "וידג'ן" מתוצרת חברת "גרומן", לחיל־האוויר, במסגרת מבצע רכש של נדבן יהודי בשם וילהלם ואן־ליר, אשר מסר את המטוסים במתנה לחיל. אחד מהמטוסים התרסק בכנרת בדצמבר 1948 וצוותו נספה.

לכנרת חשיבות גדולה ב נצרות. לפי האמונה הנוצרית ישו עשה שם מספר נסים: הילך עליה, הטביע בה שדים (מתי ח'), הרגיע רוחות הסערה ואחרים.
במקום יציאת נהר הירדן מכנרת נמצא אתר ירדנית המאפשר טבילה טקסית בירדן. כשליש מאתרי עלייה לרגל של תיירות צליינית לארץ ישראל נמצאים ב גליל ומסביב לכנרת. על פי דעה אחת במסורת היהודית בארה של מרים נמצא בים הכנרת מול החלונות של בית הכנסת העתיק.

באסלאם, לפי חדית' יבוש הכנרת הוא אחד הסימנים המרכזיים של סוף העולם.

הכנרת הייתה בכל הדורות השראה ל אמנים ויוצרים בזכות יופייה וקסמה וה נופים הנשקפים ממנה, בעיקר הר חרמון. הכנרת שמשה מוטיב מרכזי ל רחל המשוררת אשר קבעה בסמוך לה את ביתה. בתרבות הארץ ישראלית נכתבו שירים רבים לכנרת בידי פזמונאים ומשוררים.

וְאוּלַי לֹא הָיוּ הַדְּבָרִים מֵעוֹלָם,
אוּלַי
מֵעוֹלָם לֹא הִשְׁכַּמְתִּי עִם שַׁחַר לַגַּן,
לְעָבְדוֹ בְּזֵעַת־אַפַּי?
...
הוֹי, כִּנֶּרֶת שֶׁלִּי,
הֶהָיִית, אוֹ חָלַמְתִּי חֲלוֹם?

"יש לי כנרת", מילים ולחן מאת צבי בן־יוסף מילות השיר, באתר שירונט

"ואולי לא היו הדברים...", מילים מאת רחל המשוררת, לחן יהודה שרת

"כנרת", מילים מאת רחל המשוררת, לחן נעמי שמר

"אגדה" (על שפת ים כנרת...), מילים יעקב פיכמן, לחן חנינא קרצ'בסקי

"שירי לי כנרת", מילים עודד פלדמן, לחן מילי מירן ורמי קידר

"גם אני רוצה לשיר על כנרת", מילים אילן גולדהירש, לחן שייקה פייקוב

"כנרת", מילים אביגדור המאירי, לחן מרק לברי

"כנרת אחרת", מילים יהודה שרת, לחן משה וילנסקי

"נגן לי ירדן", מילים יעקב שרת, לחן מוני אמריליו

"קסם על ים כנרת", מילים מרדכי הוניג, לחן עממי

אמנים רבים בכל התקופות ציירו את הכנרת. רוב היצירות קשורות לנושאים מ הברית החדשה בגלל חשיבות המקום לנצרות.

ג'ובני לפרנקו, פרסקו "ישו על ים כנרת" בבזיליקת פטרוס הקדוש ברומא, 1305

ג'וטו, פסיפס "La Navicella" בבזיליקת פטרוס הקדוש ברומא, 1303

פיטר ברויגל האב, "נוף עם ישו והשליחים על ים כנרת", 1553

רמברנדט, "סערה בים כנרת", 1633. נגנבה ב־1990 ממוזיאון איזבלה סטוארט גרדנר

אברהם וילרטס, "דרשת ישו על ים כנרת", 1643.

אז'ן דלקרואה, "ישו על ים כנרת", מוזיאון האומנות של בלטימור, 1854

וסילי פולנוב, "על ים כנרת", בגלריית טרטיאקוב במוסקבה, 1888

איוון אייווזובסקי, "הליכה על המים", 1897

ניקולאי רוריך, "ים כנרת", 1936

הכנרת היא אתר נופש ובילוי פעיל. עשרות חופי רחצה מוסדרים קיימים לחופיה. בחלק מהם מתקיימת פעילות אתגרית כמו שיט סירות ו אופנועי ים, סקי מים ו רחיפה. כמו כן מתקיימת פעילות של תנועת הנוער צופי ים בחוף המושבה כנרת, שם נמצא שבט "צופי ים כנרת". החניכים עוסקים בפעילות ימית ובשיט, ובפעילות חברתית, חינוכית וערכית.

מעט מהחופים פתוחים לקהל הרחב ללא תשלום, על אף שהחוק מתיר גביית תשלום רק בעבור הסדרת חניה. מבקר המדינה כתב בדו"ח מיוחד, כי מעשית הכניסה להולכי רגל ללא תשלום מנועה בחלק גדול מהחופים. בדצמבר 2006 לאחר מאבק משפטי של החברה להגנת הטבע וגופים ירוקים נוספים, הוסרו מחופי הכנרת עשרות גדרות בצו בית משפט, ונפתחו לציבור הרחב עשרות חופים, שהיו עד אז מגודרים שלא כחוק. חלק מהחופים גם הונגשו לנכים.

שביל סובב כנרת אותו יזמה החברה להגנת הטבע, הוא פרויקט אשר מטרתו יצירת שביל, תוך כדי הסרת גדרות ומכשולים אחרים, ואשר יאפשר הליכה מסודרת ובאופן חופשי סביב אגם הכנרת. השביל מסומן ב סימון שבילים לבן־סגול־לבן. נכון לשנת 2010 הוכשרו שבילים באורך של כ־30 קילומטר סביב האגם, שהיקפו הכולל מגיע לכ־60 ק"מ. באפריל 2011 נפתח שביל הליכה בגליל שנקרא . אורכו של השביל הוא 65 ק"מ, והוא מתחיל ב נצרת ומסתיים ב כפר נחום. שביל זה מהווה רשת של שבילי הליכה, דרכי עפר ו שבילי אופניים שמחברים מקומות מרכזיים הקשורים בתולדות ישו והנצרות.

מדי שנה, בעונת ה סתיו, מתקיים בכנרת אירוע שחייה עממי הנקרא צליחת הכנרת. השם "צליחה" מעט מטעה, שכן מדובר במשחה באורך 1.5, 3 (תחרותי) ו־3.5 ק"מ (עד 4.2 ק"מ, תלוי במפלס) ולא חציית האגם במרכזו. צליחת הכנרת היא אירוע השחייה העממי הגדול בישראל. אחת לשנה בחודש ינואר מתקיים מרתון הכנרת. מסלולו מ טבריה עד סמוך לקיבוץ עין גב וחזרה. האירוע הראשון התקיים ב־ 31 בדצמבר 1977. אחת לשנה מתקיימת גם הקפת הכנרת ב אופניים.

בעבר שכנו מספר יישובים עתיקים לחופי הכנרת: היישובים באזור צפון הכנרת כוללים את מסעדיה, כפר עקב ו כפר נחום. האחרון נחשב אחד המקומות החשובים לנצרות, היות ש ישו קבע בו את מרכז פעילותו במשך תקופה ארוכה, ואחדים מ השליחים התגוררו במקום. במזרח הכנרת נמצאים כורסי, בית צידה ו סוסיתא, כאשר הגן הלאומי כורסי הוא אתר ארכאולוגי ובו שרידיו של מנזר נוצרי המתוארך למחצית המאה ה־5 לספירה, ובסוסיתא ניתן לראות שרידים של עיר הקשורה בתרבות יוונית ורומית, ביניהם ה פורום של העיר, ה מקדש ל קיסרי רומא, כנסיות ביזנטיות ועוד. בדרום הכנרת נמצא תל בית ירח ובו בית כנסת קדום, כנסייה ביזנטית ומבנים רבים אחרים.

היישובים השוכנים כיום לחופיה של הכנרת: במזרח - קיבוץ עין גב, האון (קיבוץ לשעבר שהתפרק והפך ל יישוב קהילתי), וקיבוץ מעגן. בדרום - קבוצת דגניה א' (הקיבוץ הראשון שהוקם בארץ ישראל), דגניה ב' המושבה כנרת ו קבוצת כנרת. במערב - העיר טבריה, המושבה מגדל וקיבוץ גנוסר.

עדי חשמונאי, ים כנרת, ים המוות: ישראל מתייבשת, גרסת 1944, באתר nrg‏, 8 באוגוסט 2010

ענת ג'ורג'י, עידו אפרתי, טוחנים מים // ישראל כבר לא מתייבשת - אבל על מחירי המים זה לא ישפיע, באתר TheMarker‏, 11 בינואר 2013

אייל לוי, ‏הקסם חזר: סיור סביב הכנרת שהתאוששה כנגד כל הסיכויים, באתר מעריב אונליין, 13 באפריל 2019

הכנרת וסביבותיה בספרות חכמי ישראל

על השם כִּנֶּרֶת, באתר האקדמיה ללשון, אפריל 2018

מפלס המים בכנרת לאורך שנים, מחקר של שמוליק מרקו

מור הופרט, ‏תשכחו מהמפלס: אחרי 50 שנות מחקר, למשה גופן יש מה ללמד אותנו על הכנרת, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 27 בדצמבר 2019

ערן פייטלסון, צפריר גזית ואיתי פישהנלדר, תפקיד הקו האדום בשמירה על מפלסים גבוהים בכינרת, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2005

# data[].attributes.attachment_link.description
הַכִּנֶּרֶת היא ימה בצפון מזרחה של ישראל. זהו אגם ה מים המתוקים הגדול ב ארץ ישראל. בעבר סיפקה הכנרת כרבע מצריכת המים ב ישראל, אך בעקבות ירידת מפלס המים כתוצאה משנות בצורת שפקדו את ישראל, פחתה שאיבת המים מהאגם ו מתקני ההתפלה היו לספק המים העיקרי.

# data[].attributes.headline
תמונות וצילומים

# data[].attributes.subject
תמונות וצילומים

# data[].attributes.attachment_link.title
צילומי טבריה.docx

# data[].attributes.headline
מצגת "הכנרת בראי הדורות"

# data[].attributes.subject
מצגת "הכנרת בראי הדורות"

# data[].attributes.attachment_link.title
‏‏+ הארות הכנרת בראי הדורות אלברט - עותק.pptx

# data[].attributes.attachment_link.title
עמוד השער חדש.docx

# data[].attributes.headline
רקע על העיר כיום

# data[].attributes.subject
רקע על העיר כיום

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
טבריה שלא הכרתם - 3 דברים שכדאי לעשות בעיר

העיר טבריה עוברת שינויים טובים רבים בשנים האחרונות ומציעה לאורחיה חוויות חדשות לצד שמירה על כבוד לעבר המרשים שלה. בביקורכם הבא בעיר שלחופי האגם הלאומי, אספנו עבורכם מספר המלצות לדברים שפשוט אסור לפספס.
1. מופע מזרקות המים בטיילת
בקצה הדרומי של הטיילת בטבריה, על שפת הימה, תוכלו ליהנות ממופע חינמי, ייחודי ורב חושי המשלב מזרקה מרהיבה, אלמנטים מתנפחים, סילוני מים עצומים הניתזים לגובה של עשרות מטרים (עד 40 מ' בשיא) יחד עם להבות אש, מוסיקת רקע ותאורה משוכללת - כל אלה מייצרים עבורכם חוויה של מופע אור קולי מיוחד במינו.

בנוסף, מוקרנים סרטים קצרים על הכנרת ועל העיר טבריה וההיסטוריה שלה על גבי מסכי מים ענקיים. כל מופע הוא בן 10-20 דקות, ובכל ערב מתקיימים 2-4 מופעים החל משעות הערב.

אחת האטרקציות האהובות ביותר, שלא נס ליחה אף פעם, היא אטרקציית השייט בכנרת. הנופים, החופים, ההרים והמצוקים נגלים לעיניכם ולו רק כדי שתוכלו להתפעל מיופיים.

במשך ההפלגה תחשפו לטבע של האיזור וליופיו של החוף אפילו בתקופת שפל. מהמזרח נשקפים הרי הגולן ובמערב תוכלו לראות את מצוק הר ארבל והרי הגליל התחתון. במרחק תבחינו בפסגתו של הר מירון כשסביבה נחים להם רכסי הגליל העליון. בדרום משתרעים עמק הירדן, יבנאל והרי הגלעד.

תוכלו לשלב את ההפלגה עם ארוחה וליהנות מבר משקאות, או שתרצו הפלגה משולבת עם הדרכה או עם פעילויות יזומות, כל חברה תציע לכם הרפתקה אחרת.

שימו לב - אפשר לצאת לשייט ממספר מעגנים שמהם יוצאות ההפלגות: טבריה, עין גב וגינוסר. בררו מהי אטרקציית השייט המתאימה לכם ממגוון האפשרויות הקיימות והתמסרו לחוויה שלא תשכחו.

3 . ארוחה במסעדות נבחרות וכשרות בעיר (פגודה | דקס )

בעיר טבריה, ברציף הלידו, תוכלו למצוא שתי מסעדות מפנקות ואיכותיות ביותר, ולכל אחת הסגנון הייחודי שלה:

מסעדת "דקס", הכשרה למהדרין, נמצאת על חצי אי שמסביבו תהיו מוקפים במי הכנרת מכל צד ובנופיו הקסומים של האיזור.

המקום מציע סטנדרט גבוה באיכות הבשרים ובשיטות הצלייה. נתחי ענק של עגל, טלה וספריבס במרינדה נצלים בדיוק ובאומנות במדורה מיוחדת. תוכלו להזמין גם בשרים ודגים בשיטת הצלייה הסטנדרטית על פחמים.

אוכל ברמה אחרת יחד עם שירות מקצועי של צוות מלצרים מיומן - תענוג גדול.

מסעדת "פגודה" היא מסעדה אסייתית וותיקה וכשרה השוכנת בחוף לידו, בכניסה הצפונית של העיר טבריה.

אל מול נוף עוצר נשימה של הכנרת והרי הגולן, תוכלו ליהנות מחוויה אותנטית ומרהיבה עם תפריט מגוון ועשיר במיוחד - מרקים מעולים ומגוונים, בשרים מכל הסוגים עשויים בכישרון רב, תוספות מיוחדות וקינוחים מעניינים ביותר!

תפריט עשיר ויוצא דופן במיקום שמשקיף אל הטבע היפה שמסביב - חוויה מדליקה.

# data[].attributes.attachment_link.title
טבריה שלא הכרתם - 3 דברים שכדאי לעשות בעיר - לביא

# data[].attributes.attachment_link.description
העיר טבריה עוברת שינויים טובים רבים בשנים האחרונות ומציעה לאורחיה חוויות חדשות לצד שמירה על כבוד לעבר המרשים שלה. בביקורכם הבא בעיר שלחופי האגם הלאומי, אספנו עבורכם מספר המלצות לדברים שפשוט אסור לפספס. 1. מופע מזרקות המים בטיילת בקצה הדרומי של הטיילת בטבריה, על שפת הימה, תוכלו ליהנות ממופע חינמי, ייחודי ורב חושי המשלב מזרקה ...

# data[].attributes.headline
הכנרות והדתות השונות

# data[].attributes.subject
הכנרות והדתות השונות

# data[].attributes.attachment_link.description
במקום התגלתה כנסייה שנבנתה מסביב למבנה קדום יותר , מבנה זה נקבע במסורת הנוצרית כביתו של פטרוס. במיקומו השני של כפר נחום, ניצבת היום כנסיית 12 השליחים . בכפר נמצאו שני בתי כנסת .כפר נחום מילא תפקיד מרכזי בחייו של ישו.

# data[].attributes.attachment_link.title
תנאים ללמידה משמעותית.docx

# data[].attributes.headline
הכנרת אז והיום

# data[].attributes.subject
הכנרת אז והיום

# data[].attributes.attachment_link.title
הכנרת אז והיום

# data[].attributes.headline
רבי מאיר בעל הנס

# data[].attributes.subject
רבי מאיר בעל הנס

# data[].attributes.attachment_link.title
אנציקלופדיה יהודית דעת - מאיר בעל הנס ;

# data[].attributes.attachment_link.description
שם המעיר: הערת שמחה אקשטיין: הערה: יש טעות בסיסית בערך, והוא צריך עריכה מחדש, וזאת בגלל הערבוב בין שני חכמים שאירע במאה ה18 כפי המצוין בערך, אך ההפרדה מחדש ביניהם לא בוצעה בצורה נכונה. קבר רבי מאיר בעל הנס אינו בטבריה אלא בגוש חלב.

# data[].attributes.headline
הרמב"ם-רבי משה בן מי

# data[].attributes.body
הרמב"ם-רבי משה בן מיימון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
פילוסופיה יהודית; פילוסופיה; מחשבת ישראל; מחשבת-ישראל; תיאולוגיה יהודית; תיאולוגיה; משנה תורה; היד החזקה; הי"ד החזקה; רופאים יהודיים; רופאים; פסיקה (הלכה); פסיקה; הלכה; רמב"ם; רבי משה בן מימון; רבי משה בן-מימון; ר. מ. ב. ם.; רמבם; בן מימון; בן-מימון; מושה בן מימון; מושה בן-מימון; ר.מ.ב.ם.; רמבם;

# data[].attributes.attachment_link.description
המידע בדף זה עוסק ברמב"ם, רבי משה בן מימון, שפעל במאה ה-12 בספרד. רמב"ם היה מגדולי הפוסקים, מחשובי הפילוסופים בימי הביניים, מנהיג ורופא. יצירתו החשובה ביותר היא "משנה תורה" (הי"ד החזקה).

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
דון יוסף הנשיא

# data[].attributes.attachment_link.title
אישי רחוב - דון יוסף ודונה גרציה

# data[].attributes.attachment_link.description
ביבליוגרפיה: ביבליוגרפיה: "דונה גרציה ומדינת היהודים בטבריה שבגליל" מאת ד"ר יעקב הרוזן.הוצאת צור-אות, ירושלים 1980. "בית נשיא" מאת בצלאל רות. הוצאת ספרים מ. ניומן, תל אביב תשי"ג. מאמר "מי היא דונה גרציה" מאת צביקה סחייק הסטוריון ואוצר מוזיאון "בית דונה גרציה" בטבריה.לעיון נוסף הרצאתו של ד"ר צבי סחייק: "מחזון למציאות - מדונה גרציה עד רבי חיים אבולעפיה" https://www.youtube.com/watch?v=x7NsKhM0L-w&feature=em-upload_owner#action=shareתגובות קודמות: 1.

# data[].attributes.headline
אישים בטבריה

# data[].attributes.subject
אישים בטבריה

# data[].attributes.attachment_link.title
אישים חשובים והקשר שלהם לעיר טבריה.docx

# data[].attributes.headline
סיפורים ואגדות על טבריה

# data[].attributes.subject
סיפורים ואגדות על טבריה

# data[].attributes.attachment_link.title
מדריך טיולים בגליל ׀ מוריס צמח ׀ מורה דרך | סיפורים טבריניים

# data[].attributes.attachment_link.description
מוריס צמח מדריך טיולים המתמחה בטיולי פולקלור בגליל ובכל שאר הארץ, טיולי ג'יפים וטיולים בחול.

# data[].attributes.headline
מפת העיר טבריה

# data[].attributes.subject
מפת העיר טבריה

# data[].attributes.attachment_link.title
מחרוזת שירי טבריה

# data[].attributes.attachment_link.title
רבי_עקיבא.html

# data[].attributes.body
שירי רחל

# data[].attributes.attachment_link.title
שירי רחל.html

# data[].attributes.headline
טבריה במקורות

# data[].attributes.subject
טבריה במקורות

# data[].attributes.headline
הניקוד הטברייני- היד

# data[].attributes.body
הניקוד הטברייני- הידעתם על כך?

# data[].attributes.attachment_link.title
ניקוד טברני - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
בתוך השיטה הטברנית התקיימו שתי אסכולות מרכזיות, זו של אהרן בן משה בן אשר וזו של משה בן דוד בן נפתלי. ההבדלים בין שתי האסכולות נוגעים ברובם להבדלי ניקוד והטעמה מזעריים של הטקסט המקראי. הבדלים אלו נאספו על ידי מישאל בן עוזיאל בספרו כתאב אלכ'לף ("ספר החילופים") שנכתב במחצית השנייה של המאה ה-11.

# data[].attributes.headline
סרטון תדמית על טבריה

# data[].attributes.body
סרטון תדמית על טבריה

# data[].attributes.attachment_link.title
סרט תדמית - טבריה

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה לעדי 2.docx

# data[].attributes.attachment_link.title
חידון כינרת.docx

# data[].attributes.headline
חידות והפעלות

# data[].attributes.subject
חידות והפעלות

# data[].attributes.attachment_link.title
גן לאומי חמת.html

# data[].attributes.headline
משחקים והפעלות בנושא:הרמב"ם

# data[].attributes.subject
משחקים והפעלות בנושא:הרמב"ם

# data[].attributes.attachment_link.title
משחקים - מרכז מורשת הרמב''ם

# data[].attributes.headline
2000 שנות היסטוריה

# data[].attributes.subject
2000 שנות היסטוריה

# data[].attributes.attachment_link.title
טבריה - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
העיר נוסדה בשנת 20 לספירה על ידי הורדוס אנטיפס ונקראה על שמו של הקיסר הרומי טיבריוס. על פי הברית החדשה, לאחר הקמת העיר פעל ישו באזור צפון הכנרת, ועל כן ב נצרות נחשב האזור לקדוש. בטבריה ובסביבותיה קמו כנסיות רבות, והעיר הפכה למרכז ל צליינות.

# data[].attributes.headline
2000 שנים לטבריה

# data[].attributes.subject
2000 שנים לטבריה

# data[].attributes.attachment_link.title
טבריה צילום.jpg