# data[].attributes.body
Hiina kunsti aremgust on olemas täpsem ajalooline ülevaade, sest hiinlased on juba ammu ja teadlikult jälginud kunsti arengut.

Hiina kunsti on kõige rohkem mõjutanud taoism, konfutsianism ja budism.

1)Maalikunst- Peamisteks vormideks on tuši- ja akvarellmaal paberil või siidil. Domineerivad inimene, loomad ja maastik. Pilti tuleb vaadata järk-järgult.

2)Tarbekunst- Väga kõrgetasemeline on Hiinas tarbekunst. eamsied alad olid metallehistöö, nikerdused, tikandid, email- ja lakktööd ning eriti portselan.

# data[].attributes.body
Zhu Xi

# data[].attributes.body
Laozi

# data[].attributes.body
Kong Fuzi

# data[].attributes.body
Löökpillid: gong, king, pronkskellad, trumm (Jakon)

Puhkpillid: trompetilaadsed puhkpillid, sheng (suuorel kõrvitsast põhjaga, vertikaalsed 12-24 bambustorud, mille sees on keeled- puhutakse „tassikõrvast“), topeltaulos.

Keelpillid: pipa (lautosarnane 4 keelega pill), sansjan e. San Cxian (3-keelne bandžolaadne, kõlakorpus on kaetud maonahast membraaniga), Kin! (Kon Fuzi lemmikpill, millega saadeti luulet. 7-keelne tsitrilaadne pill), Erhu! (poogenpill, 2-keelne viiul)

# data[].attributes.body
Hiina muusikakultuuri pikkuseks peetakse umbes 5000 a.

Muusika on ühehäälne.

Hiina heliastmikus on 5 heli, puuduvad pooltoonid.

Heliastmiku iga aste oli seotud riigi ja rahvaga fa - keiser, sol - minister, la - rahvas,do - riigiasjad, re - riigi üldine olukord.

Muusikas kasutati palju keel- ja löökpille.

Muusika arenes koos teatriga.

Rangete reeglitega keisrite maailmamuusika, Hiina muusika oli tihedalt seotud riigiga.

Teatris olid olulised lüükpillid, keel-ja puhpillid saadavad laulu ja mängivad vahemänge.

# data[].attributes.body
Hiina muusikakultuuri pikkuseks peetakse umbes 5000 a.

Muusika on ühehäälne

Hiina heliastmikus on 5 heli, puuduvad pooltoonid

Heliastmiku iga aste oli seotud riigi ja rahvaga fa - keiser, sol - minister, la - rahvas,do - riigiasjad, re - riigi üldine olukord

Muusikas kasutati palju keel- ja löökpille

# data[].attributes.body
Ametlikult on Hiina Rahvavabarik ilmalik ja ateistlik, kuid lubab inimestel olla religioosne.

Hiina kolm kõige enamlevinumat usku on:

taoism

budism

konfutsianism

Viimastel aastakümnetel on kasvanud huvi ka islami vastu.

Budism:

Budism tekkis Kirde-Indias vastukaaluks hinduismi rohketele jumalatele. Budism eitab kõikvõimast ja absoluutset Jumalat, maailma loomist ehk maailma tekkimist ja inimhinge olemasolu või jäetakse see küsimuse vastus lahtiseks.  Budism on saanud oma nime Siddharta Gautama´le omistatud tiitli järgi Buddha. Buddha on tarkuse ja valgustaja ürgne vorm, mis ilmutab end maailma eri aegadel ja eri isikute kujul. Siddharta elas Indias umbes aastatel 563-483 e.Kr., kuid tema eluaastate üle käib vaidlus.

Taoism:

Taoismi on peetud ainsaks tõeliseks hiinalikuks religiooniks. Ta on konfutsianismi ja budismi kõrval üks "Kolmest õpetusest", millel traditsiooniline hiina kultuur ja ühiskond rajaneb. Hoolimata omavahelistest olulistest erinevustest on nad hiina vaimuelus sulandunud ühtseks kultuuriks. Sellepärast on neid koos võetuna nimetatud ka "hiina universalismiks". Nad on oluliselt mõjutanud ka Hiina naabermaade religiooni ja vaimuelu.

Et taoismil on mitmekesiseid avaldumisvorme ning taoismi ja teiste religioonide vahele on raske piire tõmmata, siis on taoismi kui religiooni järgijate arvu raske määrata.

Konfutsianism:

# data[].attributes.body
Hiina loodus on mitmekesine ja ilus.

# data[].attributes.body
- Püssirohi

- Pronks

- Kell

- Kompass

- Paber

- Trükikunst

- Portselan

- Langevari

- Siid

- Viski

- Seismograaf

- Granaat

- Kuumaõhupall

# data[].attributes.body
Hiina tsivilisatsioon tekkis erinevates piirkondlikes keskustes Huanghe jõe ja Jangtse jõe orgudes neoliitikumi ajastul. Hiina kirjalik ajalugu algas Shangi dünastiaga (1700 – 1046 eKr).

Hiina ajaloo üks suurimaid ehitisi on Hiina müür, mille eesmärgiks oli võõraste võimude sissetungi eest kaitsta. Müüri asub Pekingist kuni Gobi kõrbeni ning see ehitati 3. sajandist eKr – 17. sajandini. Müüri kogupikkuseks on 8851.8 km, 9 m kõrge ja 5.5 m lai. Kogu müür on varustatud vahitornide (võis oli kuni 60 000 tükki), väravate ja kantsidega.

# data[].attributes.body
Legend räägib, et 520 e.K.r rändas tuntud India budistist rändmunk Boddidharma Hiinasse. Kuna ta oli veendunud keha ja vaimu ühtsuse pooldaja, siis soovis ta tugevdada ka oma õpilasi ja kaas munki. Selleks oli ta loonud lihtsa-algelise vormi „palja käeja jalaga“ võitlusviisist, mille algmed oli ta toonud kaasa väidetavalt Indiast.

Hiina Kung Fu on rida võitlus stiil, mis on kujunenud pika ajaloolise perioodi Hiinas. Kung Fu on Hiina väljend, mis viitab mingile uurimisele, õppimisele või harjutusele, milleks on vaja kannatust, energiat ja aega.Alles 20. sajandi lõpupoole hakati seda väljendit seostama Hiina võitluskunstiga. Oxfordi Inglise sõnaraamat defineerib väljendit ''Kung-fu'' kui ''peamiselt relvastamata Hiina võitluskunst, mis sarnaneb

karateele.''

# data[].attributes.body
1.Et joomisest loobuda, jälgige kaine peaga mõnd joodikut.(

2.  Kohtle igaüht nõnda, nagu võtaksid sa vastu tähtsat külalist.

3.  Sündides oleme me alasti, paljad ja näljased.Seejärel lähevad asjad hullemaks.

4.  Ärge kartke arengut, kartke paigalseisu.

5.  Kõrv on valelik, aga silm räägib tõtt.

6.  Tarkus on varandus, mida ükski varas ei saa varastada.

7.  Ära anna näljasele kala,vaid õng.

8.  Perekonnal, kus elab mõni vanainimene, on kodus hindamatu aare.

9.  Et olla õnnelik terve kuu – abiellu. Et olla õnnelik aasta läbi – päri varandus. Et olla õnnelik kogu elu – abista ligimest.

10.  Need, kes häbi ei tunne, pole enam inimesed.

11.  Vihkamine rikub anuma, milles teda hoitakse.

12.  Üks pilt suudab edasi anda rohkem kui tuhat sõna.

13.  Tuhande miili pikkune teekond algab esimesest sammust.

14.  Oled see mida sööd.

15.  Kiru ennast, aga mitte päikest, et sinu aed ei õitse.

16.  Naer muudab sind kümme aastat nooremaks, muretsemine aga teeb juuksed halliks.

17.  On olemas kunst asju ära teha ja kunst asju tegemata jätta.

18.  Haigus läheb suust sisse, aga tüli tuleb suust välja.

19.  Üks ainus soe sõna võib anda sooja kolmel talvekuul.

20.  Kui me ise oma suunda ei muuda, oleme lõpuks seal, kuhu meid on. suunatud.

# data[].attributes.body
*Hiina areng 20.saj. esimestel aastakümnetel.

* Hiina-Jaapani sõda.

* Suur hüpe .

*Hiina ühe lapse poliitika.

* Kultuurirevolutsioon 1966-1967.

# data[].attributes.body
Hiina klassikaline meditsiin oma klassikalisel kujul on tihedalt seotud taoismi vaadetega ja on osaks elu toitmise õpetusest. Viie algelemendi teooriajärgi koosneb maailm viiest elemendist (stiihiast) - veest, puust, tulest, maast ja metallist. Elemente käsitletakse eeskätt energeetilisest aspektist. Elemendid sümboliseerivad teatud iseloomulikke omadusi.

Yin-yang'i ja viie algelemendi õpetus põhinevad uskumusel, et universumis saab kõik alguse eluenergiast. Hiina pärimusmeditsiini järgi on kaasasündinud energia seotud põhiliselt neerudega, elu jooksul omandatud energia aga põrnaga.

Kõige iseloomulikumateks diagnostikameetoditeks on keele- ja pulsidiagnostika. Selle aluseks on arusaam, et haigus väljendub eri staadiumides erisuguste sündroomidena, millele osutavad keele ja pulsi seisund.See diagnostikameetodid võimaldab hiina meditsiini asjatundjate arvates organismi kõrvalekaldeid ära tunda juba nende varases staadiumis.

Hiina traditsioonilise meditsiiniravimeetoditekson nõelravi ja moksibustsioon, taimravi, ravitoitumine, massaaž ja ravivõimlemine.

Nõelravi ehk akupunktuuri puhul mõjutatakse keha punkte ja kanaleid nõelte abi.  Üldjuhul kasutatakse organismile toniseeriva toime avaldamiseks nõrka ja lühiajalist stimulatsiooni, pidurdava toime saavutamiseks tugevamat ning kestvamat stimulatsiooni.

Moksibustsioon on kanalite või nõelravipunktide soojendamine põhiliselt pujust valmistatud pulbri või raviotstarbelise sigari hõõgumisel eralduva soojuse toimel. Moksibustsiooni rakendatakse sageli koos nõelraviga.

Ravitoitumine ja taimravi põhinevad viie maitse (hapu, mõru, magus, terav ja soolane) ning organismi soojendava, jahutava, niisutava ja kuivatava toime järgimisel. Soojendavaid toiduaineid tarvitatakse keha soojaproduktsiooni nõrgenemisel, jahutavaid toiduaineid aga liigse kuumuse eemaldamiseks.

Refleksravi põhineb naha, lihaste ja luuümbrise (periosti) närvilõpmete ärritamisel eesmärgiga tekitada organismis reflektoorseid muutusi. Seda ei saa käsitada iseseisva raviliigina, vaid kui enamiku loodusravimeetodite mõjutusmehhanismi.

# data[].attributes.body
Hiina tsivilisatsioon tekkis erinevates piirkondlikes keskustes Huanghe jõe ja Jangtse jõe orgudes neoliitikumi ajastul. Hiina kirjalik ajalugu algas Shangi dünastiaga (1700 – 1046 eKr).

Hiina ajaloo üks suurimaid ehitisi on Hiina müür, mille eesmärgiks oli võõraste võimude sissetungi eest kaitsta. Müüri asub Pekingist kuni Gobi kõrbeni ning see ehitati 3. sajandist eKr – 17. sajandini. Müüri kogupikkuseks on 8851.8 km, 9 m kõrge ja 5.5 m lai. Kogu müür on varustatud vahitornide (võis oli kuni 60 000 tükki), väravate ja kantsidega.
(kes seda loeb on loll!)

# data[].attributes.body
Hiina astroloogias on kaksteist loomamärki, millest igaüks mõjutab ja märgistab üht kuuaastat ja sellel aastal sündinud inimeste iseloomuomadusi. Ühe legendi kohaselt pärinevad loomanimetused Buddhaaegadest, kes nimetas aastad kõigi kaheteistkümne looma järgi, kes tulid temaga hüvasti jätma

# data[].attributes.body
Traditsioonilises Hiina arhitektuuris on põhiline materjal puit.
Ehitisi kivist on vähem ning neiski on palju üle võetud puitehitiste konstruktsioonist.
Kive kasutati peamiselt müüride ehitamisel.
Hooned on värvitud ning kaunistatud relieefide ja skulptuuridega.
Avatud hoov verandadega on tavaline detail Hiina arhitektuuris.
Traditsioonilise Hiina arhitektuurile on iseloomulikud rohkem madalad ja laiad ning suuremad majad, (tänapäeval modernsed Hiina majad on kõrged ja kitsad).

Tänapäeva Hiinas leitakse järjest rohkem ja rohkem huvitavaid ja julgeid disaine arhitektuuris. Näitena võib välja tuua Hiina riigitelevisiooni peakorteri, mis moodustab Moebiuse lehe.

# data[].attributes.body
Hiinlaste üks peamisi toiduaineid on riis. Süüakse ka nuudleid. Hiinlased söövad palju liha ja kala. Kindlasti süüakse palju köögivilju. Magustoitude poolest Hiina köök just ei hiilga - magusat väga ei sööda. Hiina toidu südamiku moodustab maitsete kolmainsus:ingver,talisibul ja küüslauk. Ka sojaoadon keskne tooraine. Hiinlaste üks peamisi toiduaineid on Tofu.