# data[].attributes.body
Polaarne kliimavööde

# data[].attributes.body
Arktika ja Antarktika

# data[].attributes.body
Polaaralad

# data[].attributes.body
Polaaralad

Miksike.ee

# data[].attributes.attachment_link.description
Pingviin on peaaegu ainus lind, kes elab Antarktika jäises kliimas. Kõige suuremad pingviinid on keiserpingviinid, kes võivad kasvada kuni 120 cm pikkuseks. Kõigil pingviinidel on voolujooneline keha ja lühikesed tiivad. Pingviinid on lennuvõimetud linnud. Vees suudavad nad liikuda palju paremini kui maismaal, kus nad tunduvad veidi kohmakad.

# data[].attributes.body
polaarala

# data[].attributes.attachment_link.description
vt lisaks: http://veebiakadeemia.ee/puramiidi-tipus/polaaruurijad/ Eesti polaaruurijad on Antarktika ekspeditsioonides osalenud alates 1957. aastast. Lõunapoolust ümbritsevale Antarktisele on kuhjunud umbes 30 miljonit kuupkilomeetrit jääd ja see avaldab tohutut mõju kogu maakera keskkonnale. Kui kogu see jäälasu oleks looduses vee kujul, ulatuks maailmamere tase 70 m võrra kõrgemale.

# data[].attributes.body
Wikipeedia

# data[].attributes.attachment_link.title
Polaaralad - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Polaaralad on piirkonnad, mis asuvad pooluste ümbruses. Nende hulka kuuluvad Arktika ja Antarktis. Polaaraladele on iseloomulikud polaarpäev ja - öö, karm kliima ja paks jääkiht.

# data[].attributes.body
Pingviinid polaaralal