# data[].attributes.headline
1990. srpsko vodstvo potaknulo je političku i vojnu pobunu Srba u Hrvatskoj 

# data[].attributes.subject
1990. srpsko vodstvo potaknulo je političku i vojnu pobunu Srba u Hrvatskoj 

# data[].attributes.headline
1991. JNA je krenula u otvorenu agresiju, na koju je Hrvatska odgovorila vojnim političkim i diplomatskim djelovanjem

# data[].attributes.subject
1991. JNA je krenula u otvorenu agresiju, na koju je Hrvatska odgovorila vojnim političkim i diplomatskim djelovanjem

# data[].attributes.headline
 19. svibnja 1991. godine, 93,94% birača izjasnilo se za suverenu i nezavisnu Republiku Hrvatsku. Budući da po Ustavu Republike Hrvatske odluka donesena na referendumu obvezuje sva državna tijela, Hrvatski sabor (koji se tada zvao Sabor Republike Hrvatske) donio je 25. lipnja 1991. dvije značajne odluke: Deklaraciju o proglašenju suverene i samostalne Republike Hrvatske i Ustavnu odluku o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske 

# data[].attributes.subject
 19. svibnja 1991. godine, 93,94% birača izjasnilo se za suverenu i nezavisnu Republiku Hrvatsku. Budući da po Ustavu Republike Hrvatske odluka donesena na referendumu obvezuje sva državna tijela, Hrvatski sabor (koji se tada zvao Sabor Republike Hrvatske) donio je 25. lipnja 1991. dvije značajne odluke: Deklaraciju o proglašenju suverene i samostalne Republike Hrvatske i Ustavnu odluku o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske 

# data[].attributes.body
Bitka za Vukovar,  bila je najveća i najkrvavija bitka u Domovinskom ratu

U borbama u Vukovaru je poginulo oko 900 branitelja grada, a nakon zarobljavanja u masovnim ratnim zločinima još njih oko 600. Još oko 1000 hrvatskih branitelja izginulo je u borbama na širemu području oko Vukovara, koje su također predstavljale dio bitke.

- odabrao sam ovu bitku jer je jedna od najbitnijih i jer je Vukovar simbol rata i ljudskih stradanja

-posljedice: sprečavanje srpske vojske u daljnjem napredovanju

# data[].attributes.attachment_caption
prve žrtve u domovinskom ratu kod Plitvica

# data[].attributes.body
- odabrao sam ovo jer je to bila prva žrtva u Domovinskom ratu
- posljedice: jedinstvo vojske i policije za oslobođenjem Hrvatske

# data[].attributes.body
Operacija Miljevci (Miljevački plato), oslobodilačka akcija Hrvatske vojske u kojoj je oslobođen prostor od 108 četvornih kilometara i 7 sela u šibenskom zaleđu

# data[].attributes.body
Operacija Peruća izvedena je od 27. do 28. siječnja 1993. godine i izvedena je kao neplanirana.
Tijekom izvođenja operacije hrvatska vojska imala je dva puta više ljudstva od neprijatelja, ali je neprijatelj imao više topničkog i teškog naoružanja.

# data[].attributes.body
- vojno-redarstvena akcija Hrvatske vojske i specijalne policije RH. Započela je 1. svibnja 1995., kada su hrvatske vojne i redarstvene snage munjevitom akcijom oslobodile okupirana područja zapadne Slavonije

# data[].attributes.body
Napad je proveden kao odmazda za vojni poraz pobunjenih Srba tijekom Operacije Bljesak.
Napad je naredio Milan Martić, čime se kasnije hvalio pred kamerama. To je služilo kao dokaz koji je pomogao osudi je na Haškom sudu s kaznom od 35 godina zatvora.
- odabrao sam ovu objavu jer je ovdje vidljiva osveta Srba zbog oslobodilačkih akcija hrvatske vojske
- posljedice su da je napadnuta Dječija bolnica u Klaićevoj, HNK, zračna luka Pleso.

# data[].attributes.body
- ključna akcija koja je dovela do kraja Domovinskog rata. U operaciji je oslobođeno 10 400 četvornih kilometara ili 18,4 posto ukupne površine Hrvatske.
Operacijom je vraćen u hrvatski ustavno-pravni poredak cijeli okupirani teritorij, osim istočne Slavonije; međutim, ta i nekoliko narednih pobjeda Hrvatske vojske stvorit će uvjete u kojima je od siječnja 1996. godine započeo proces mirne reintegracije Hrvatskog Podunavlja.
- odabrao sam ovo jer je ova akcija najavila kraj rata i stradanja
- posljedice: ponovno ujedinjenje hrvatskog teritorija

# data[].attributes.body
- jedina je operacija HV-a tijekom 1995. koja nije završila pobjedom hrvatskih snaga.

# data[].attributes.body
- potpisan je u Žutoj kući u Erdutu (srpska strana) i u Zagrebu (hrvatska strana) 12. studenog 1995. godine. U ime hrvatske vlade sporazum je potpisao Hrvoje Šarinić, a srpsku stranu zastupao je Milan Milanović.
Sporazumom je dogovoreno da Vijeće sigurnosti UN-a uspostavi prijelaznu upravu do integracije navedenoga područja u Republiku Hrvatsku