# data[].attributes.body
Férfi viselet:
-Ing- magas, kis fodros gallérban végződő nyak, a fodor kézelőn megismétlődik
-az ing fölé a dolmányt kötötték
-Hajviselet-a malomkerék gallér miatt rövid haj, kecskeszakáll, merev selyem vagy bársonykalap.A legelegánsabb viselet a fekete bársony.
-Különösen a XIX-ik század utolsó évtizedeiben a gyorsan fejlődő és haladó kultúra, az élénk forgalmi összeköttetések. Szegednek átalakuló modern városias élete, de főleg és leginkább a divat hatalma, a szegedi nép egykori állandó jellegű ruházatának színét, formáját és típusát  egészen megváltoztatta már.
-merev selyem vagy bársonykalap.
-Ezen viseletek, hosszú időre határozták meg a magyar öltözeteket és trendeket
-Ez a kitömés a csípőt mértéktelenül kiszélesíti. Kötött harisnyát viseltek

# data[].attributes.body
Tinódi címere

# data[].attributes.body
XVI. század műzenéjének általában a lant a vezető, divatos hangszere; instrumentalista lantosok sűrűn szerepelnek a XVI. századi magyar főurak udvartartásában: így Nádasdy Tamás sárvári rezidenciáján 1550 körül, a Batthyányiaknál Léván 1580 körül találunk lantosokat.

# data[].attributes.body
Bakfark Bálint 1507-ben született és 1576-ban halt meg. Voltak művei is, pl.: Intavolatura Valentini Bacfarc Transilvani Coronensis.

# data[].attributes.body
Énekes,orgonista,hárfaművész

# data[].attributes.headline
XVI. század irodalmában a vallásos könyveknek uralkodó.  A korszak szépirodalmában Vegyesen használták a magyar és a latin nyelvet. A XVI. század irodalmában a vallásos könyveknek nagy szerepük van, de a hitvitázó és hitszónoki munkásság mellett a szépirodalom is fejlődik. A vallásos próza művelői között Károlyi Gáspár, Melius Péter, Dávid Ferenc, Bornemisza Péter és Telegdi Miklós a legnagyobb nevek; a lírában Balassa Bálintnak nincs versenytársa; érdemes prózai elbeszélő Heltai Gáspár; a drámai formában a Debreceni Disputa és a Balassi-komédia ismeretlen szerzői szólalnak meg figyelmet érdemlő módon. A vallásos érzelem döntő erejű; a nemzeti gondolat különösen Tinódi Sebestyénben lángol nagy erővel.Az írók: papok. A világi ember ritkán nyúl a tollhoz, bár a század költői vezéregyénisége, Balassa Bálint, harcokban edzett földesúr. A XVI. század költészete vele emelkedik legmagasabbra. Vallásos, vitézi és szerelmi énekei a kitűnő tehetségű lírikus alkotásai. Megismerhetni belőlük a hitújítás korának egész lelki világát.Az elbeszélő költészetben néhány históriás ének világít bele legjobban a kor lelkébe. A harcoknak és szenvedéseknek a históriás énekek strófáiból tükröződő komor világát a széphistóriák szerelmi történetei enyhítik. Meséikhez a valláserkölcsi életre intő tanulság erősen hozzákapcsolódik.A vitatkozó magyar ember elméjének élessége a szoros értelemben vett vallásos munkákon kívül a drámai maradványokból bontakozik ki legjobban. A Balassi Menyhártot vesszőző komédia egyenesen meglep ötletes csúfolódásával és mély erkölcsi érzésből fakadó politikai nyilatkozataival.A középkor a szellemi megindulás kora volt; a serdülő magyar irodalom első bátor lépései a XVI. század világába esnek. Ez az irodalom most már a maga erejéből is tovább tud haladni s nem szorul minden lépésében az idegen irodalmak támogatására. A szépirodalomban a külföldi szövegek nyomán készült átdolgozásoknak még mindig uralkodó szerepe van ugyan, de a vallásos irodalom a maga hittudományi vitatkozásaival s a tanítás, gúny, korholás, lelkesítés egyéni szövegeivel eredeti szellemű.

# data[].attributes.subject
XVI. század irodalmában a vallásos könyveknek uralkodó.  A korszak szépirodalmában Vegyesen használták a magyar és a latin nyelvet. A XVI. század irodalmában a vallásos könyveknek nagy szerepük van, de a hitvitázó és hitszónoki munkásság mellett a szépirodalom is fejlődik. A vallásos próza művelői között Károlyi Gáspár, Melius Péter, Dávid Ferenc, Bornemisza Péter és Telegdi Miklós a legnagyobb nevek; a lírában Balassa Bálintnak nincs versenytársa; érdemes prózai elbeszélő Heltai Gáspár; a drámai formában a Debreceni Disputa és a Balassi-komédia ismeretlen szerzői szólalnak meg figyelmet érdemlő módon. A vallásos érzelem döntő erejű; a nemzeti gondolat különösen Tinódi Sebestyénben lángol nagy erővel.Az írók: papok. A világi ember ritkán nyúl a tollhoz, bár a század költői vezéregyénisége, Balassa Bálint, harcokban edzett földesúr. A XVI. század költészete vele emelkedik legmagasabbra. Vallásos, vitézi és szerelmi énekei a kitűnő tehetségű lírikus alkotásai. Megismerhetni belőlük a hitújítás korának egész lelki világát.Az elbeszélő költészetben néhány históriás ének világít bele legjobban a kor lelkébe. A harcoknak és szenvedéseknek a históriás énekek strófáiból tükröződő komor világát a széphistóriák szerelmi történetei enyhítik. Meséikhez a valláserkölcsi életre intő tanulság erősen hozzákapcsolódik.A vitatkozó magyar ember elméjének élessége a szoros értelemben vett vallásos munkákon kívül a drámai maradványokból bontakozik ki legjobban. A Balassi Menyhártot vesszőző komédia egyenesen meglep ötletes csúfolódásával és mély erkölcsi érzésből fakadó politikai nyilatkozataival.A középkor a szellemi megindulás kora volt; a serdülő magyar irodalom első bátor lépései a XVI. század világába esnek. Ez az irodalom most már a maga erejéből is tovább tud haladni s nem szorul minden lépésében az idegen irodalmak támogatására. A szépirodalomban a külföldi szövegek nyomán készült átdolgozásoknak még mindig uralkodó szerepe van ugyan, de a vallásos irodalom a maga hittudományi vitatkozásaival s a tanítás, gúny, korholás, lelkesítés egyéni szövegeivel eredeti szellemű.

# data[].attributes.body
A 16. század 1501-től 1600-ig tart.
Ekkor élt Tinódi Lantos Sebestyén. 1510 körül született és 1556-ban halt meg. A 16. századi magyar költészet epikus költészet jelentős képviselője volt. Sok históriás éneket írt, pl.: Judit asszony históriája, Egri vár históriának summája. Van egy 16. Századi hangszer, ez a lant. Körte alakú hangszer.

# data[].attributes.body
Egy katonaének (teljes címe: Egy katonaének: in laudem confiniorum; A végek dicsérete) Balassi Bálint

# data[].attributes.body
-Eladták a vizeletüket
-Mindennapi volt a lovagi torna
-Szokás volt háborúzni
-Publikus kivégzések, akasztások, megkövezés
-Érdekházasságok kötése
-Boszorkányégetés, mágiaellenzés
-Politizálás
-Bordélyba járás
-Bűnösök kiközösítése
-A közösség együtt lépett a bűnnek szemben
-Tuományok és művészetek támogatása

-Templomba járás

-Alkohol fogyasztása

# data[].attributes.body
Komédia Balassi Menyhárt árultatásáról
(Ismeretlen szerző)

# data[].attributes.body
Női viselet:
- szoknyákat hordtak
-Tiltva volt a zománczos arany vagy ezüstös gomb, a montli-palást, a vékony patyolat, fátyol, csipkés főrevaló s rókabőrrel bélelt mente.
-A szoknya alján nem volt szabad prémnek lenni, csak a vállán lehetett
-Karmazsin vagy kordovány csizmát sem volt szabad viselni, sőt a falusi parasztasszonyoknak és a szolgálóknak a vörös vagy sárga csizmaszárat is eltiltották, csupán régi mód szerinti vargasarut hordhattak.
- A Thurzó-leányok hasonló szoknyában, felső köntös nélkül vannak ábrázolva; a szoknyaújj felső része bő és hólyagos, könyökön alul hosszú és szűk kézelőben végződik; fejükön könnyű kalap (barret) van.
- MENTE:
A kisebb fajta mente, Apor szerint, házi-ruha volt, melyet különböző szinü selyemből és bársonyból készitettek, a téli mentét vad bőrrel, a nyárit könnyű szövettel bélelték s előbb arany-galanddal szegték be
-A XVI. századbeli női viseletre egész a hetvenes évekig alig egy-két emlék hozható föl