# data[].attributes.body
Vær opmærksom på vigtigheden af at kommunikere tydeligt og nøjagtigt med både patienter/borgere, pårørende og andre sundhedsprofessionelle. Det omfatter at formidle relevante oplysninger om den pågældende patients/borgers tilstand, behandlingsplaner, medicinering og eventuelle særlige behov.

1. Udskrivelsesplanlægning: Når en patient er klar til at blive udskrevet fra sygehuset til hjemmeplejen, er det vigtigt at informere hjemmeplejen i god tid. Dette giver hjemmeplejen mulighed for at forberede sig på at modtage patienten og koordinere de nødvendige ressourcer.

2. Overførsel af medicinsk information: Sygehuset bør sende en detaljeret rapport om patientens tilstand, diagnose, medicinliste, behandlingsplan og eventuelle specifikke instruktioner til hjemmeplejen. Denne information er afgørende for, at hjemmeplejen kan fortsætte behandlingen og plejen på en sikker og effektiv måde.

3. Klare kommunikationskanaler: Der bør være klare kommunikationskanaler etableret mellem sygehuset og hjemmeplejen. Dette kan omfatte telefonnumre, e-mails eller elektroniske kommunikationssystemer, der gør det nemt for de to parter at kontakte hinanden ved behov.

4. Opfølgning og ændringer: Hvis der forekommer ændringer i patientens tilstand, medicin eller behandlingsplan efter udskrivelsen, er det vigtigt at informere hjemmeplejen om disse ændringer hurtigst muligt. Det giver hjemmeplejen mulighed for at tilpasse deres pleje i overensstemmelse hermed.

5. Kontinuerlig dialog: Sygehuset og hjemmeplejen bør opretholde en kontinuerlig dialog om patientens fremskridt, eventuelle udfordringer og opfølgningsbehov. Dette kan lettes gennem regelmæssige telefonmøder, virtuelle møder eller personlige møder efter behov.

6. Respekt for fortrolighed: Begge parter skal være opmærksomme på at overholde fortrolighedsregler og sikre, at patientens personlige oplysninger behandles korrekt og sikkert.

7. Brug af teknologi: Teknologi kan spille en vigtig rolle i at lette kommunikationen mellem sygehus og hjemmeplejen. Elektroniske patientjournaler og kommunikationssystemer kan bidrage til en mere effektiv udveksling af information.

8. Uddannelse og træning: Personalet både på sygehuset og i hjemmeplejen bør være uddannet og trænet i relevante kommunikations- og informationsprotokoller for at sikre en effektiv overførsel af information og undgå misforståelser.

# data[].attributes.body
Samarbejde med sundhedsprofessionelle på tværs af forskellige sektorer, såsom

sygehuse, hjemmeplejen, praktiserende læger osv. Ved at dele viden og erfaringer

kan I sammen sikre, at overgangen mellem de forskellige sundhedsområder bliver så

glidende som muligt.

1. Kommunikation og informationsdeling: Effektiv kommunikation og informationsdeling mellem sektorerne er afgørende. Dette indebærer, at de forskellige sundhedsudbydere og tjenester deler relevante patientoplysninger, diagnosticeringsresultater, behandlingsplaner og ændringer i patientens tilstand. Elektroniske patientjournaler og kommunikationssystemer kan spille en vigtig rolle i at lette denne informationsdeling.

2. Koordinering af pleje: Samarbejde mellem sektorerne indebærer også koordinering af plejen, især når en patient bevæger sig fra en sektor til en anden. For eksempel, når en patient udskrives fra sygehuset og fortsætter behandlingen i primærplejen eller hjemmeplejen, er det vigtigt at sikre en sømløs overgang og overførsel af relevante oplysninger.

3. Fælles behandlingsplaner: Når patienter har komplekse eller langvarige sundhedsmæssige behov, er det vigtigt for de forskellige sundhedsudbydere at udvikle fælles behandlingsplaner. Dette sikrer, at alle involverede i patientens pleje er på samme side og arbejder mod de samme mål.

4. Teamarbejde: Samarbejde mellem sektorerne indebærer ofte, at forskellige fagfolk og specialister arbejder sammen som et team for at levere omfattende pleje. Dette kan omfatte læger, sygeplejersker, terapeuter, socialarbejdere og andre sundhedspersonale, der bidrager med deres ekspertise til patientens behandling.

5. Forbindelse med samfundstjenester: Ud over sundhedssektoren kan samarbejde også involvere forbindelse til samfundstjenester og organisationer, der kan støtte patientens behov ud over medicinsk pleje. Dette kan omfatte sociale tjenester, rehabiliteringstjenester, støttegrupper og hjemmehjælp, hvis det er relevant for patientens situation.

# data[].attributes.body
Vær opmærksom på tidlige tegn på problemer eller komplikationer hos

patienter/borgere. Ved at identificere behov tidligt, kan man hjælpe med at

forhindre forværring af tilstanden og eventuelle unødvendige genindlæggelser.

1. Screening og vurdering: Sundhedspersonale udfører ofte screenings- og vurderingsprocesser for at identificere tidlige tegn på sundhedsproblemer eller sociale behov hos patienter/borgere. Disse screeningsværktøjer kan være specifikke for visse tilstande eller omfatte bredere sundhedsspørgsmål og sociale faktorer.

2. Tidlige advarselstegn: Sundhedspersonale skal være opmærksomme på tidlige advarselssignaler for potentielt alvorlige tilstande eller forværring af eksisterende helbredsproblemer. For eksempel kan øget smerte, forværring af symptomer eller ændringer i adfærd være indikatorer på behov for yderligere vurdering og intervention.

3. Socialt udsatte grupper: Bestemte befolkningsgrupper, såsom ældre, børn, personer med handicap eller personer med lav socioøkonomisk status, kan være særligt sårbare og have specifikke behov. Tidlig identifikation af disse behov kan bidrage til at forebygge problemer og forbedre adgangen til passende tjenester.

4. Kommunikation med patienter/borgere: En god kommunikation mellem sundhedspersonale og patienter/borgere er afgørende for at identificere behov. Ved at lytte opmærksomt og engagere sig i en åben dialog kan sundhedspersonale få en bedre forståelse af patienternes/borgernes oplevelser, bekymringer og behov.

5. Brug af screeningsværktøjer og retningslinjer: Sundhedsfaciliteter og tjenesteydere kan bruge standardiserede screeningsværktøjer og kliniske retningslinjer for tidlig identifikation af visse sundhedsproblemer eller tilstande. Dette hjælper med at sikre en mere ensartet og systematisk tilgang til at opdage behov.

6. Koordinering mellem sundhedspersonale og tjenester: Det er vigtigt at sikre, at information og observationer om patienternes/borgernes behov deles mellem forskellige sundhedspersonale og tjenesteydere. Dette kan ske gennem elektroniske patientjournaler, møder eller telefoniske konferencer.

7. Forebyggelse og sundhedsfremme: Tidlig identifikation af behov kan også omfatte indsatsområder for forebyggelse og sundhedsfremme. Ved at identificere risikofaktorer og fremme sunde livsstilsændringer kan sundhedspersonale bidrage til at forhindre udviklingen af sundhedsproblemer.

# data[].attributes.body
Vær omhyggelig med medicinhåndteringen og sikre, at patienter/borgere tager

deres medicin korrekt og til tiden. Dette kan være afgørende for at undgå

medicineringsfejl, der kan føre til komplikationer og unødvendige indlæggelser.

Medicinhåndtering til borgere, også kaldet medicinadministration, er den proces, hvor medicin gives til en borger i overensstemmelse med en ordination fra en autoriseret sundhedsperson. Dette kan ske i forskellige plejesammenhænge, såsom hjemmepleje, plejehjem, hospitalsindlæggelse eller andre sundhedsfaciliteter. Medicinhåndtering til borgere indebærer flere trin for at sikre sikkerheden og korrektheden af medicinadministrationen:

1. Ordination og lægemiddelinformation: Før medicinhåndtering kan begynde, skal en læge eller anden autoriseret sundhedsperson ordinere medicinen baseret på borgerens behov og sundhedstilstand. Medicininformationen skal omfatte dosering, administrationsvej (f.eks. oral, injektion, salve) og tidsplan for, hvornår medicinen skal gives.

2. Identifikation af borgeren: Før medicinen gives, skal sundhedspersonalet identificere borgeren for at sikre, at medicinen er til den rigtige person. Dette sker ofte ved at kontrollere borgerens identitet ved brug af personlige oplysninger, f.eks. navn og fødselsdato.

3. Forberedelse af medicin: Medicinen skal forberedes i overensstemmelse med ordinationen. Dette indebærer at måle den korrekte dosis, pakke medicinen ud (hvis nødvendigt), og forberede det nødvendige udstyr til administration, f.eks. sprøjter, koppe, eller pilleæske.

4. Administration af medicin: Når medicinen er forberedt, skal den gives til borgeren på den foreskrevne måde. Sundhedspersonalet skal følge den ordinerede dosis og administrationsvej nøje. De skal også være opmærksomme på eventuelle særlige instruktioner, f.eks. at tage medicinen sammen med mad eller undgå visse fødevarer.

# data[].attributes.body
Sørg for nøjagtig dokumentation af patienters/borgeres behandlingsforløb og

reaktioner på behandlingen. Dette hjælper andre sundhedsprofessionelle med at få

et overblik over patientens/borgerens historik og træffe relevante beslutninger.

Dokumentation inden for sundhedsplejen er en nødvendig og essentiel proces, hvor alle relevante oplysninger om patientens/borgerens pleje og behandling bliver nedskrevet og gemt. Denne dokumentation spiller en vigtig rolle i at sikre en kontinuerlig og sammenhængende pleje samt bevare en juridisk og etisk ansvarlig praksis.

1. Patientinformation: Dokumentationen omfatter grundlæggende oplysninger om patienten/borgeren, såsom personlige oplysninger, medicinsk historie, kontaktoplysninger, forsikringsoplysninger og eventuelle tidligere sygdomme eller medicinallergier.

2. Vurderinger og diagnoser: Sundhedspersonale dokumenterer de udførte vurderinger og diagnoser af patientens/borgerens tilstand. Dette inkluderer fysiske undersøgelser, laboratorieprøver, billedundersøgelser og andre relevante testresultater.

3. Behandlingsplaner: Dokumentationen omfatter de planlagte behandlingsplaner, herunder medicinering, terapi, rehabilitering og eventuelle kirurgiske indgreb. Det er vigtigt at beskrive behandlingsmålene og det forventede forløb.

4. Medicinhåndtering: Medicinhåndtering, herunder ordinationer og medicinadministration, dokumenteres omhyggeligt for at sikre korrekt dosering og overholdelse af lægens anvisninger.

5. Udvikling i behandlingsforløbet: Sundhedspersonale dokumenterer patientens/borgerens fremskridt eller eventuelle komplikationer i behandlingsforløbet. Dette hjælper med at vurdere, om behandlingsplanen er effektiv eller om der er behov for justeringer.

6. Kommunikation og samarbejde: Alle kommunikationsformer med patienten/borgeren og andre involverede sundhedspersonale dokumenteres for at opretholde en sammenhængende pleje og koordinering.

7. Juridisk og etisk dokumentation: Dokumentationen skal overholde alle relevante juridiske og etiske standarder for beskyttelse af patientens/borgerens rettigheder, fortrolighed og privatliv.

8. Overdragelse og udskrivelse: Når en patient/borger udskrives fra en sundhedsfacilitet, dokumenteres detaljer om udskrivelsen og eventuelle videregående behandlingsplaner for at sikre en glidende overførsel af pleje.

9. Fejl og hændelsesrapportering: Hvis der opstår medicinske fejl eller utilsigtede hændelser, skal disse dokumenteres for at forstå årsagerne til hændelserne og træffe forebyggende foranstaltninger i fremtiden.

# data[].attributes.body
Vær engageret i patienters/borgeres rehabilitering

Opfølgning efter udskrivelse fra hospital eller behandling.

Støt dem i at følge de anbefalede behandlingsplaner

Opfordre dem til at kontakte relevante sundhedsprofessionelle, hvis der opstår problemer eller spørgsmål.

Rehabilitering:
Rehabilitering er en målrettet og tværfaglig tilgang til at hjælpe patienter med at genvinde eller optimere deres funktionsevne og livskvalitet efter en sygdom, skade eller kirurgi. Rehabiliteringsprogrammer kan tilpasses individuelt, afhængigt af patientens behov, diagnose og fysiske/psykologiske tilstand.

Nøglekomponenter i rehabilitering inkluderer:

1. Evaluering og vurdering: Sundhedspersonalet udfører en omfattende vurdering af patientens funktionsevne, styrker og begrænsninger. Dette hjælper med at identificere rehabiliteringsmål og udvikle en skræddersyet rehabiliteringsplan.

2. Funktionsøvelser: Rehabiliteringsprogrammet omfatter ofte fysiske og funktionelle øvelser, der sigter mod at styrke muskler, forbedre bevægelsesområdet og genoprette mobilitet.

3. Terapi: Patienter kan deltage i forskellige former for terapi, såsom fysioterapi, ergoterapi eller taleterapi, afhængigt af deres specifikke behov.

4. Smertebehandling: Hvis patienten oplever smerter, kan smertehåndteringsteknikker og medicin bruges til at lette ubehag og fremme rehabilitering.

5. Psykologisk støtte: Rehabilitering kan også inkludere psykologisk og følelsesmæssig støtte for at hjælpe patienten med at håndtere følelsesmæssige udfordringer og tilpasningsprocessen.

Opfølgning:
Opfølgning er en afgørende del af rehabiliteringsprocessen og involverer regelmæssig overvågning og vurdering af patientens fremskridt og justering af rehabiliteringsplanen efter behov.

Nøglekomponenter i opfølgning inkluderer:

1. Regelmæssige vurderinger: Sundhedspersonalet udfører regelmæssige vurderinger for at evaluere patientens fremskridt og identificere eventuelle nye behov eller udfordringer.

2. Justering af behandlingsplanen: På baggrund af vurderingerne tilpasses rehabiliteringsplanen for at sikre, at den er effektiv og tilpasset patientens aktuelle tilstand og mål.

3. Kontinuerlig kommunikation: Sundhedspersonalet opretholder en kontinuerlig kommunikation med patienten og eventuelle andre involverede sundhedspersoner for at koordinere pleje og sikre, at alle er opdateret på patientens fremskridt.

4. Patientuddannelse: Patienten får løbende information om deres tilstand, behandlingsmuligheder og egenomsorgsteknikker for at støtte dem i deres rehabiliteringsrejse.

5. Langsigtet støtte: Nogle patienter har behov for langsigtet støtte og opfølgning efter afslutningen af det primære rehabiliteringsprogram. Dette kan omfatte fortsat terapi, støttegrupper eller andre ressourcer.

Rehabilitering og opfølgning er afgørende for at hjælpe patienter med at genvinde eller forbedre deres funktionsevne og livskvalitet efter en sundhedsmæssig udfordring. En holistisk og individuel tilgang til rehabiliteringsplanlægning og regelmæssig overvågning er afgørende for at opnå de bedste resultater for patienten.

# data[].attributes.body
Respektér patientens/borgerens individuelle behov, ønsker og værdier. Det kan

være nødvendigt at tilpasse plejen og behandlingen for at imødekomme disse

behov og sikre, at de føler sig hørt og inddraget i deres eget forløb.

Ved at have fokus på ovenstående opgaver, kan man være med til at skabe et mere

sammenhængende og effektivt borger- og patientforløb og dermed

bidrage til en forbedret oplevelse af sundhedssystemet for de mennesker, man

hjælper.

1. Kulturelle normer og traditioner: Patienter/borgere kan have forskellige kulturelle normer og traditioner, der påvirker deres sundhedsopfattelse og beslutningsprocesser. For eksempel kan der være forskelle i holdninger til sundhed, sygdom, død og behandlingsmetoder baseret på kulturelle baggrunde.

2. Sprog og kommunikation: Sprogbarrierer kan påvirke patientens/borgerens evne til at forstå sundhedsoplysninger og udtrykke deres behov og bekymringer. Sundhedspersonale bør bestræbe sig på at kommunikere på en måde, der er forståelig og respektfuld over for patientens/borgerens sproglige præferencer.

3. Religiøse overbevisninger: Religiøse overbevisninger kan have indflydelse på sundhedsvalg og behandlingspræferencer. Sundhedspersonale bør være opmærksomme på patientens/borgerens religiøse overbevisninger og respektere deres ret til at udøve deres tro inden for rammerne af sundhedsplejen.

4. Familie og sociale strukturer: I nogle kulturer spiller familie og sociale netværk en vigtig rolle i sundhedsbeslutninger og pleje. Det er vigtigt for sundhedspersonale at anerkende og engagere sig med patientens/borgerens familie eller støttende netværk, hvis det er relevant.

5. Kulturel følsomhed: Sundhedspersonale bør udvise kulturel følsomhed og undgå stereotyper eller generaliseringer baseret på patientens/borgerens kulturelle baggrund. Det er vigtigt at anerkende den enkelte patients/borgerens unikke behov og præferencer.

6. Ernæring og diæt: Kulturelle praksisser kan også påvirke patientens/borgerens kostvaner og ernæringsmæssige valg. Sundhedspersonale bør forstå disse praksisser og tilpasse diætvejledning i overensstemmelse hermed.

7. Tro på alternativ medicin: Nogle patienter/borgere kan have tro på alternativ medicin eller traditionelle behandlingsmetoder. Sundhedspersonale bør være åbne for at diskutere disse muligheder og forklare deres fordele og risici.

# data[].attributes.body
Når en borger indlægges, udfærdiges en indlæggelsesrapport som kan tilgås i hjemmeplejen. Rapporten beskriver årsag til indlæggelse, beskriver behandlingen på hvilken afdeling og forventning til hvor længe indlæggelsen varer.

Hvis en borger udskrives og skal hjem til vanlig hjælp - dvs at det daglige behov for hjælp ikke har ændret sig, kan borgeren hjemsendes øjeblikkeligt - også med kort varsel en fredag eftermiddag.
Hvis en borger udskrives og der er ændring af det daglige plejebehov, kræver det mere forberedelse at hjemsendelsen/modtagelsen. Det kan feks være, at borgeren nu er sengeliggende og der skal bestilles en plejeseng, at der skal opsættes lift eller boligen skal rengøres.

Hjemsendelse/udskrivning konflikter ofte med sygehusets kapacitet (mangel på både sengepladser og sygeplejersker) og/eller borgerens selvbestemmelsesret og de pårørendes behov/ønsker.

Der bruges mange ressourcer på at ‘pege fingre’ og flytte ‘skyld’ mellem faggrupper.

Typiske fejl som sker ifm hjemsendelse: forkert medicin, forkert antal piller, doseret til forkert antal dage samt fejl i oplysningerne til pårørende som skal hente medicin: manglende medicin at få på apoteket (glemte recepter)

Som et nyere tiltag, er der ansat udskrivelseskoordinatorer som skal opfange ‘fejl’ og som sikrer den gode overgang mellem sygehussektoren og retur/rehab i eget hjem.

# data[].attributes.body
Kunstig intelligens i sundhedssektoren kan bruges til:

Diagnosticering- og dataanalyse, f.eks. kigge på scanningsbilleder.

Informationssøgning til borger- og pårørende om et behandlingsforløb

Hjælp til at stille diagnosticering

NB: Husk altid at tjekke op på svar og vær kildekritisk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til indhold

Kunstig intelligens kan måske være med til at fjerne ventetiderne, kurere kræft og løse globale sundhedsudfordringer. Men kan den erstatte menneskelig kontakt? Med hjælp fra Danmarks bedste eksperter og god tid til både nuancer og detaljer kortlægger vi kunstig intelligens. Vært: Tobias Hansen. Udløber: 8. aug 2025

# data[].attributes.attachment_link.title
DRTV - Kunstig intelligens: Bedre end din læge?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunstig intelligens kan måske være med til at fjerne ventetiderne, kurere kræft og løse globale sundhedsudfordringer. Men kan den erstatte menneskelig kontakt? Med hjælp fra Danmarks bedste eksperter og god tid til både nuancer og detaljer kortlægger vi kunstig intelligens. Vært: Tobias Hansen. Udløber: 8. aug 2025

# data[].attributes.headline
SAM:BO Aftalen (Samarbejdsaftale mellem Region Syddanmark og kommunerne i regionen)

# data[].attributes.subject
SAM:BO Aftalen (Samarbejdsaftale mellem Region Syddanmark og kommunerne i regionen)

# data[].attributes.body
https://regionsyddanmark.dk/fagfolk/det-naere-sundhedsvaesen/samarbejdsaftaler/sam-bo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forløbsoversigten fastlægger kommunikation og samarbejde i forbindelse med:

Skadestueforløb

Skadeklinikforløb

Har patienten også kontakt med den kommunale hjemme-og sygepleje skal sundhedsfaglige oplysninger kommunikeres efter forløb 0
Forløbsoversigten er opdelt i følgende overskrifter:

6.1 Kommunikation ved besøg i skadestue (Psykiatrisk Akut Modtagelse (PAM) /Fælles Akut Modtagelse (FAM) )

6.2 Kommunikation ved hjemsendelse fra skadestue (Psykiatrisk Akut Modtagelse (PAM) /Fælles Akut Modtagelse (FAM))

Læs forløbsoversigten her:

# data[].attributes.attachment_link.title
SAM:BO - Samarbejde om borger/patientforløb

# data[].attributes.attachment_link.description
Samarbejdsaftalen medvirker til at sikre sammenhæng i borger/patientforløbene imellem sundhedsvæsenets sektorer i Region Syddanmark. Find alle forløbsoversigter her.

# data[].attributes.body
https://www.odense.dk/borger/aeldre-og-seniorer/hjaelp-og-pleje/hjemmepleje/kvalitetsstandard

# data[].attributes.attachment_link.title
Kvalitetsstandard for personlig pleje og praktisk bistand

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetsstandard for personlig pleje og praktisk bistand i Odense Kommune