# data[].attributes.body
Da denne opfindelse blev opfundet gjorde det et stort fund for mennesker

det betød at vi kunne begynde at lave bøger og aviser

Cirka 1440 opfandt Johannes Gutenberg trykpressen i Tyskland, som startede en bogtrykningsrevolution.

I Europa var bloktryk inspireret på den eksisterende skruepresse, der var almindelig i 1300-tallet.

# data[].attributes.headline
1633: Galileo Galilei sat for pavens domstol

# data[].attributes.subject
1633: Galileo Galilei sat for pavens domstol

# data[].attributes.body
Galileo Galilei var en italiensk naturvidenskabsmand. Han blev sat for pavens domstol, fordi han fandt ud af at jorden bevæger sig rundt om solen, efter at Galileo Galilei havde forbedret teleskoperne. Derfor mente han at jorden bevæger sig rundt om solen, men dette var imod hvad den katolske kirke sagde, derfor truede de med tortur og at han ville blive henrettet hvis han ikke trak det tilbage. Det endte med at han trak det tilbage og først i 1992 meddelte paven at den katolske kirke ikke havde ret.

# data[].attributes.body
I 1683 blev Danske Lov indført. Den samlede og strammede eksisterende love, bl.a. om censur. For eksempel var det forbudt at sælge bøger på dansk, hvis de var trykt i udlandet. Der måtte heller ikke udgives bøger, som oplyste om andre religioner end den evangelisk-lutherske, dvs. den protestantiske. Opdagede myndighederne.

# data[].attributes.headline
1770: Struensee indfører total trykkefrihed

# data[].attributes.subject
1770: Struensee indfører total trykkefrihed

# data[].attributes.body
Johann Friedrich Struensee var oplysningsmand, og da han blev den sindssyge kong Christian d. 7's livlæge så han en mulighed og udnyttede den. Som kongens livlæge og personlige rådgiver fik han gennemført en masse love, herunder total ytringsfrihed i 1770. Struensee havde imidlertid en del folk imod ham (primært adelen, der ikke fik noget ud af de mange lovændringer), og de var med til at forstærke rygter om Struensee og en affære med kongens kone, Caroline Mathilde. På den måde blev ytringsfriheden brugt til at sprede rygter, skrive smædevers m.m.

# data[].attributes.body
da folk i Danmark så hvor succesrig den franske revolution var blev de mere aggressive som kun gjorder at der kom flere protester

# data[].attributes.headline
1939: Pargraf 266 b - Racismeparagraffen 

# data[].attributes.subject
1939: Pargraf 266 b - Racismeparagraffen 

# data[].attributes.body
Paragraf §266 b er en del af den danske straffelov og den handler om at man ikke må sige eller skrive noget der er meget groft eller nedladende om andre mennesker på grund af deres race

Den blevet lavede pågrund af jøde had

# data[].attributes.body
grundloven blev grundlagt i 1849 da Frederik d. 7 skrev under på grundloven. han skrev ikke under fordi han havde lyst men fordi der var et kæmpe pres fra borgerene i landet '

man fik mere ytringsfrihed som fx en bonde

# data[].attributes.body
kvinder havde ikke lov til at være let beklædt og det var og man vil ikke have folk til at se på sådan noget.

grundloven sagde at der ikke måtte blive igen indført censur

# data[].attributes.body
I 1800-tallet var alle kvinder i Danmark kvalificeret som mindre værdig. Kvinden var afhængig af sin mand, da hun ikke kunne tjene penge eller uddanne sig. Skolen var kønsopdelt. Pigerne blev undervist i, hvordan de skulle gøre rent, lave mad og passe børn, mens drengene havde fag som historie og naturvidenskab.

Den 20. april 1908 ændredes Valgloven, så kvinder fik stemmeret til kommunalvalg, dog stadigvæk var kvinder ikke lige med mænd.

# data[].attributes.attachment_link.title
Historiekanon 21: Kvinders valgret | faktalink

# data[].attributes.body
Langt op i 1950’erne var det almindeligt, at sorte personer i teatre, revyer og på film blev spillet af hvide skuespillere, der var sværtet mørke i ansigtet og på armene. Det blev kaldt blackfacing. men de sorte var jo ikke så glade for at teatre og hvide mennesker gjorde det fordi de sorte følte sig udstillet når de gjorde det

# data[].attributes.body
I 2005 udgav Jyllands-Posten 12 satiretegninger, hvor de afbildede Muhammeds ansigt. Nogle af tegningerne var islamkritiske, mens andre kritiserede JP for deres mediestunt. Problemet lå mere i, at redaktør Flemming Rose skrev til tegningerne, at alle skulle være "rede til at finde sig i hån, spot og latterliggørelse". Derfor tolkede man intentionen til at være at håne muslimer, og dette mente nogle muslimer gik imod den daværende blasfemiparagraf (se opslag om 2017). Det blev til den største udenrigskrise siden 2. verdenskrig, hvor danske varer blev boycuttet, danske flag blev brændt og ambassader smadret. Den mest kendte tegning, der viser Muhammed med en bombe som turban, gjorde, at manden bag, Kurt Westergaard, blev truet på livet flere gange og levede i skjul meget af sit liv.

I Danmark førte det til en kæmpe debat om ytringsfrihed, selvcensur og blasfemi. Mange mente, at tegningerne var helt i orden, da det blot var brug af vores ytringsfrihed, og vi skulle ikke vise særlige hensyn til minoriteterne (her muslimer). En af de mere kendte politikere i den sammenhæng er Pia Kjærsgaard, der takkede tegnerne for deres bidrag til ytringsfriheden, men flere år efter, da Lars Løkke Rasmussen blev afbildet som nazist, mente hun, at tegningen skulle trækkes tilbage...

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan fik Muhammed-tegningerne Dannebrog i brand (The Danish Cartoon Crisis) (English subs.)

# data[].attributes.body
På sociale medier kan være toxic fordi det ikke er godt nogle gange når det er at der er nogle der ligger noget op og så sammenligner man sig med dem :(

# data[].attributes.body
Blasfemiparagraffen blev slettet fra den danske grundlov i 2017 det er den lov der gjorde at man ikke måtte lave sjov med religion.

I 2023 kom debatten imidlertid op at køre igen, da Rasmus Paludan og andre begyndte at brænde koraner af, hvilket egentlig førte til en ny paragraf, der mindede om blasfemiparagraffen.