# data[].attributes.body
Era anul 1469. Hoarde de tătari, conduse de fiul și fratele hanului Mamak, au trecut Nistrul. Începuseră să dea foc satelor, să ardă recoltele, să ia pe români în robie, să strângă turmele de oi și cirezele de vite. Această veste a ajuns la Suceava ca fulgerul. Domnul Ștefan n-a stat pe gânduri, hoarda de tătari a fost încercuită la Lipnic, într-o livadă de tei, și măcelărită de oștenii moldoveni. Au fost prinși atunci și cei doi șefi, fratele și fiul hanului, care cereau îndurare. Dar Ștefan Vodă a poruncit să fie uciși.

# data[].attributes.body
În aprilie 1457, Ștefan intră în Moldova cu ajutor de oaste trimis de Vlad Țepeș. Își întâlni dușmanul de moarte, Petru Aron și-l învinse, întâi la Doljești, pe Siret, apoi la Orbic, în ținutul Neamțului ( 14 aprilie). Tot în această zi , s-au strâns ,, boierii țării mari și mici și altă curte măruntă, împreună cu părintele Teoctist l-a uns cu mir după care Ștefan Vodă primi ,, steagul țării Moldovei și se duse la scaunul Sucevei”, după cum relatează Grigore Ureche în al său letopiseț.

Tânărul domn luă primele măsuri: a înlăturat din dregătorii pe boierii trădători și incapabili; a refăcut domeniul domnesc; a înființat sate noi și a repopulat cele pustiite; a sprijinit Biserica prin danii și supă tradiții a ridicat 44 mănăstiri; a pus în ținuturi și cetăți oameni credincioși domniei sale și țării; a sprijinit și încurajat comerțul; a sprijinit orașele.

# data[].attributes.headline
Ștefan, fiul mușatinului Bogdan al II-lea

# data[].attributes.subject
Ștefan, fiul mușatinului Bogdan al II-lea

# data[].attributes.body
Bogdan al II-lea, din familia Mușatinilor, a domnit în Moldova între anii 1449-1451. Fiind asasinat din ordinul fratelui său, Petru Aron, pe când participa la ospăț în Reuseni, fiul său, Ștefan, care a văzut totul, a trebuit să fugă.

Mama sa a fost Maria Oltea, care se trăgea din Basarabi, dinastie la fel de vestită ca cea a Mușatinilor din Moldova.

# data[].attributes.body
Locul ales de Ștefan pentru a-i înfrânge pe turci se află la confluența râurilor Racovăț și Bârlad, într-o vale mlăștinoasă și străjuită de păduri. Avea cu el o armată de 40000 de voinici. În dimineața zilei de 10 ianuarie, o ceață groasă s-a lăsat peste acele văi și păduri. Doar după zgomotul făcut de oastea otomană, românii și-au orientat tirul armelor de foc și grindina de săgeți. Turcii cădeau cu miile în mocirlă. Potrivit izvoarelor timpului, turcii au pierdut în această bătălie 300000 de oameni, 400000 de cai, iar numărul prizonierilor s-a ridicat 15000.

# data[].attributes.headline
Lupta  de  la  Valea   Albă ( Războieni)

# data[].attributes.subject
Lupta  de  la  Valea   Albă ( Războieni)

# data[].attributes.body
În vara 1475, sultanul Mahomed al II-lea, în fruntea unei armate de 150000-200000 de oameni, intra în Moldova să spele cu sânge rușinea de la Podul- Înalt. După ce-i zdrobește pe tătari, Ștefan se întoarce cu oastea sa la Dunăre pentru a stăvili puhoiul turcesc. Copleșit însă de mulțimea otomanilor, s-a retras spre munți. Lupta decisivă a avut loc la Valea Albă ( Războieni), în ținutul Neamț. Sorții de izbândă au fost acum de partea lui Mahomed al II-lea; și totuși, sultanul n-a putut îngenunchea Moldova. Ștefan, cu restul oștirii sale, l-a hărțuit mereu, provocându-i mari pierderi și redobândind toată prada luată de invadatori.

# data[].attributes.body
Stefan cel Mare si Sfant

Domn al Moldovei

( aprilie 1457- iulie 1504)

# data[].attributes.body
Regele ungurilor, Matei Corvin era supărat. Nu admitea ca un oarecare domn al Moldovei să-i încalce hotarele cu oaste, sau să sprijine o răscoală a sașilor, sau să-și permită a-i răpi una din cetăți, Chilia. Drept pentru care, trecu în Moldova cu 40.000 de ostași cu gândul să-l pedepsească pe făptaș. Cu cei 12000 luptători ai săi , voievodul moldovean hărțui oastea maghiară până ce ajunseră la Baia. Aici, regele maghiar hotărî să petreacă sărbătoarea Crăciunului. Numai că n-a fost să fie așa. În noapte de 14/15 decembrie 1467, oștenii moldoveni au dat foc târgului din mai multe părți și au trecut prin sabie o jumătate din oastea maghiară. Însuși Matei Corvin, rănit, a fost scos pe targă în afara hotarelor Moldovei.

# data[].attributes.body
În planul de expansiune al sultanului Mahomed al II-lea se ivise un obstacol serios: Moldova lui Ștefan cel Mare. Sultanul trimise un sol în Moldova cu o poruncă pentru Ștefan Vodă: să aducă personal tributul restant pe ultimii trei ani și să cedeze imediat otomanilor cetățile de la mare Chilia și Cetatea Albă.Sultanul scos din sărite, n-a mai așteptat primăvara și a poruncit lui Soliman Pașa să atace Moldova imediat, în plină iarnă. În fruntea a 30000 de cavaleriști și 90000 de pedestrași, el a trecut Dunărea și s-a îndreptat spre Moldova, pe drumul de comerț spre Vaslui.

În fața puhoiului păgân, domnul Moldovei a poruncit să se aplice tactica ,, pământul pârjolit”: grânele care n-au mai putut fi transportate au fost dosite în gropi: fântânile și apele stătătoare au fost otrăvite: furajele și casele oamenilor au fost date pradă focului și prefăcute în scrum; locuitorii neluptători s-au refugiat în munți; în calea turcilor s-au întins diverse capcane. Pâlcuri de turci trimise după hrană erau măcelărite de luptătorii români.

# data[].attributes.body
Situația pentru Moldova și Țara Românească se înrăutățea. Matei Corvin încheiase pace cu noul sultan, Baiazid al II-lea. Acesta atacă apoi Chilia și Cetatea Albă și le cuceri. Ca centre economice, ele aduceau mari venituri Moldovei. De aceea, Ștefan a încercat să le recucerească, dar n-a mai avut puterea militară necesară.

# data[].attributes.body
Țelul suprem al său era acela de a păstra neatinse hotarele Moldovei. De aceea a încercat alianțe cu celelalte țări românești, dar și cu puterile creștine.

Ștefan se împacă cu polonii pentru a-l prinde pe unchiul său, Petru Aron, aciuat la ei; aflând acesta fugi în Transilvania, Matei Corvin.Ungurii nu vedea cu ochi buni apropierea Moldovei de Polonia. În timpul campaniei lui Mahomed al II-lea împotriva Țării Românești, Ștefan încearcă să ocupe cetatea Chilia, care era păzită de o garnizoană ungurească. În timpul luptei, el a fost rănit de o armă de foc la glezna piciorului stâng, rană care nu s-a mai vindecat niciodată. Atacul nu i-a reușit, dar mai târziu, în timpul domniei lui Radu cel Frumos, a ocupat-o, punând pârcălab pe cumnatul său, Isaia.

# data[].attributes.body
Cel mai important monument laic din Moldova, Cetatea de scaun a Sucevei.

Din Suceava, din Cetate, Ștefan Vodă drumul bate.

Amplasată pe un pinten de deal, pe un platou înalt, în partea de est a orașului restaurată în ultimii ani, este o ctitorie a voievodului Petru IMușat ( 1375- 1391). Construită din piatră, a fost întărită ulterior de Ștefan cel Mare

La 1 mai 1600 ostașii lui Mihai Viteazul au intrat fără luptă în Cetatea de Scaun a Sucevei, încheind astfel actul I al unirii celor trei țări românești.

Cetatea simbol al Sucevei și al Moldovei

Cetatea de scaun a Sucevei a avut o istorie nu numai bogată în evenimente și fapte de luptă, ci a însemnat adesea și principalul element de rezistență al întregii Moldove, împotriva celor ce doreau să o supună.

Cetatea de scaun, una dintre cele mai cunoscute până în prezent, s-a bucurat de faimă deosebită de-a lungul timpului. Identificânduse cu gloria militară și cu idealul de independență.

Alexandru cel Bun, în cei 32 de ani ai domniei sale, aduce adăugiri și îmbunătățiri cetății Suceava, dar cel ce va construi cel mai mult la fortificarea cetății va fi Ștefan cel Mare.

# data[].attributes.attachment_link.description
Harta de mai jos reprezintă Moldova în timpul Sfântului Ștefan cel Mare, având marcate o parte dintre lăcașurile de cult și cetățile ctitorite de slăvitul domn. Pentru detalii despre o anumită ctitorie, dați click pe imaginea corespunzătoare ei.

# data[].attributes.body
În vara anului 1504, Ștefan istovit de lupte și ros de boală, stătea întins în pat, vegheat de Doamna Mara- Voichița și de fiul lor, Bogdan.Voievodul Moldovei păstra încă măreția de odinioară și ochii vioi sclipind încă de inteligență, dar bătrânețea își pusese pecetea: avea fața de ceară, cu riduri adânci, brăzdate de grijile mari, trecute și viitoare ale țării.. Părul lung, în plete albe, barba stufoasă și albă...I se deschisese vechea rană de la glezna piciorului stâng, căpătată la Chilia, în tinerețe; mai suferea și de podagră. Auzea de- afară cum se certau boierii pentru urmașul la scaunul domnesc. Unii îl doreau pe Bogdan, fiul lui Ștefan, alții pe nepotul acestuia, aflat acum ostatic la turci. Cu ultimele puteri, Ștefan ceru să fie dus la locul de adunare. Avea sabia în mână. Cu ea, zbură vreo câteva capete. Vei rămași în viață, îl aleseră, de frică unii, per Bogdan, ca voievod al Moldovei. Ceremonia de înălțare în scaun a fost făcută imediat, în fața marelui Ștefan. Căci el poruncise calea cea bună a țării. Domnise 47 de ani, 2 luni și 3 săptămâni. Era ziua de 2 iulie 1504. A fost înmormântat la Putna, manăstire zidită de el . Peste trupul marelui voievod Ștefan cel Mare și Sfânt a fost așezată o placă de marmură, pe care au fost cioplite următoarele cuvinte în limba slovonă

# data[].attributes.attachment_link.description
Despre Ștefan cel Mare s-a vorbit și s-a scris mult. Istorici, scriitori, oameni de stat, militari, artiști, preoți, învățători, savanți și oameni simpli au simțit și simt nevoia să vorbească despre Ștefan cel Mare. Văzut din perspectiva militarului, a o

# data[].attributes.headline
Imn lui Ștefan cel Mare ,de Vasile Alecsandri

# data[].attributes.subject
Imn lui Ștefan cel Mare ,de Vasile Alecsandri

# data[].attributes.attachment_link.title
Imn lui Stefan cel Mare  de  Vasile Alecsandri

# data[].attributes.attachment_link.title
Tur Virtual - Cetatea de Scaun a Sucevei

# data[].attributes.attachment_link.title
Trei legende despre Ștefan cel Mare - după Dimitrie Bolintineanu & Ion Neculce (Diafilm)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ștefan, Ștefan, Domn cel mare - Cântec Patriotic

# data[].attributes.attachment_link.title
Stefan cel Mare, 10 Curiozitati pe Care Trebuie sa le Stii

# data[].attributes.headline
Cântecul lui Ștefan cel Mare- Doru Gheajă

# data[].attributes.subject
Cântecul lui Ștefan cel Mare- Doru Gheajă

# data[].attributes.attachment_link.title
Doru Gheajă-Cântecul lui Ștefan cel Mare