# data[].attributes.headline
Довільні рухи та дії.

# data[].attributes.subject
Довільні рухи та дії.

# data[].attributes.body
Рух людини – кінцевий акт складного процесу організації руху, до якого долучаються різні структури нервової системи (пірамідна система, мозочок, екстрапірамідна система), і при ураженні кожної з них страждає певний компонент організації – рухи можуть стати уповільненими чи некоординованими або стають насильними, мимовільними тощо.

Мимовільні рухи здійснюються за рахунок сегментарного апарату спинного мозку і мозкового стовбура.

Довільні цілеспрямовані рухи – акти рухової поведінки людини.

Довільні дії – сукупність довільних рухів, об’єднаних єдиною метою.

# data[].attributes.headline
Кірково-спинномозковий шлях(пірамідний)

# data[].attributes.subject
Кірково-спинномозковий шлях(пірамідний)

# data[].attributes.body
Починається від великих пірамідних клітин кори ГМ (клітин Беца), далі аксони клітин Беца проходять через внутрішню капсулу, ніжки мозку, Вароліїв міст, довгастий мозок, де утворюють піраміди.

На  межі довгастого і спинного мозку волокна здійснюють перехрест. 80% волокон перехрещуються і утворюють боковий кірково-спинномозковий шлях, що інервує м'язи кінцівок. 20% волокон не перехрещуються і утворюють передній кірково-спинномозковий шлях, що інервує м’язи шиї та тулуба.

# data[].attributes.headline
Кірково-ядерний шлях

# data[].attributes.subject
Кірково-ядерний шлях

# data[].attributes.body
Починається в нижній третині передньої центральної звивини, проходить внутрішню капсулу, спрямовується до мозкового стовбура, де закінчується у ядрах черепно-мозкових нервів.

Підходячи до ядер, волокна шляху здійснюють неповне над’ядерне перехрестя. Таким чином, м'язи верхньої частини обличчя, жувальні, піднебіння, глотки і гортані отримують двобічну кіркову іннервацію завдяки неповному перехрестю над’ядерних волокон.

Нижні мімічні м’язи і язик отримують однобічну кіркову іннервацію лише з протилежної півкулі.

# data[].attributes.headline
Ознаки периферійного та центрального паралічу 

# data[].attributes.subject
Ознаки периферійного та центрального паралічу 

# data[].attributes.body
Центральний параліч

//локалізація патологічного процесу-передня центральна звивина, капсула, стовбур мозку, боковий канатик спинного мозку

//локалізація паралічу-моноплегія, геміплегія, тетраплегія, перехресна теміплегія

//трофіка мʼязів-відсутня

//тонус мʼязів-спастичний

//патологічні синкінезії-присутні

Периферійний параліч

//локалізація патологічного процесу-передні роги спинного мозку, передні корінці, сплетення, нерви

//локалізація паралічу-параліч у зоні іннервації відповідного сегмента або периферійного нерву

//трофіка мʼязів-атрофія

//тонус мʼязів-атонія, гіпотонія мʼязів

//патологічні синкінезії-відсутні

# data[].attributes.headline
Проблема діагностики рухових порушень мовлення у дітей раннього віку

# data[].attributes.subject
Проблема діагностики рухових порушень мовлення у дітей раннього віку

# data[].attributes.body
• Ранній вік ускладнює діагностику через незрілість нервової системи.

• Дизартрія — порушення артикуляції через рухові дефекти мовленнєвих м’язів.

• Важливо відрізнити мовленнєві порушення від затримки мовленнєвого розвитку.

• Необхідний мультидисциплінарний підхід з участю логопеда, невролога, психолога.

• Раннє втручання підвищує шанси на успішну реабілітацію.

# data[].attributes.headline
Типи апраксій та атаксій

# data[].attributes.subject
Типи апраксій та атаксій

# data[].attributes.body
Апраксія — нездатність виконувати цілеспрямовані рухи при збереженні сили та координації.

Класифікації апраксій:

За місцем локалізації патологічного порушення в головному мозку:

Моторна - хворий розуміє завдання, але не може здійснити після демонстрації.

Премоторна - характеризується дезавтоматизацією рухових актів.

Кортикальна - виникає при ураженні кори домінантної півкулі великого мозку.

Білатеральна - виникає при патологічних вогнищевих ураженнях нижньої тімʼяної частки домінантної півкулі великого мозку.

За видами когнітивних розладів і навичок:

Акінетична - проявляється недоліком спонукання до руху.

Амнестична - проявляється порушенням довільних дій при збереженні наслідувальних.

Ідеаторна - характеризується нездатністю хворого накреслити план послідовних дій.

Кінестетична або аферентна - порушуються довільні рухи при збереженні зовнішньої просторової організації рухів.

Конструктивна - проблема у складанні цілий предмет з окремих частин.

Одягання - виникають утруднення при одяганні.

Кінетична або еферентна - розлад складних рухів губ і язика, що призводить до порушення мовлення, нездатності розбірливо говорити.

Просторова - порушення орієнтування в просторі.

Ходи - порушення ходьби при відсутності рухових/вестибулярних розкладів.

Атаксія - розлад координації довільних рухів, що може проявлятися порушеннями ходи, рухів рук і очей, змінами мовлення.

Типи атаксій:

Сенситивна - чутлива зона (постцентральна звивина)

Мозочкова - червячок мозочка

Коркова - рухова зона (передцентральна звивина)

Вестибулярна - вестибулярний апарат (внутрішнє вухо)

# data[].attributes.headline
Багаторівнева мозкова організація довільних рухів.

# data[].attributes.subject
Багаторівнева мозкова організація довільних рухів.

# data[].attributes.body
У людини є п’ять рівнів побудови рухів:

A – рівень тонусу і постави (спілкування - тілесне)

B – рівень синергії (узгоджених м’язових скорочень)(спілкування - притиснутися плечима, торкнутися головою, обійми)

C – рівень просторового поля (спілкування - співувага, інтонація, жести, міміка)

D – рівень предметних дій (смислових ланцюгів) (спілкування - спільність ситуації, міміка, слова)

E – група вищих кортикальних рівнів символічної координації (спілкування - письмо, мовлення тощо).

# data[].attributes.headline
Пошкодження системи довільних рухів. Параліч. Парез. 

# data[].attributes.subject
Пошкодження системи довільних рухів. Параліч. Парез. 

# data[].attributes.body
Пошкодження системи довільних рухів може викликати порушення у здатності керувати рухами, що проявляється у формі паралічу або парезу. Система довільних рухів включає корково-спинномозковий шлях (пірамідний шлях), який передає сигнали від кори головного мозку до м'язів через спинний мозок.

Параліч — це повна втрата здатності рухати м'язами або частиною тіла через пошкодження нервової системи.

- Він може виникнути внаслідок травм, інсультів, пухлин, захворювань нервової системи (наприклад, розсіяний склероз).

- Параліч може бути локалізованим (наприклад, параліч однієї кінцівки) або генералізованим (параліч половини тіла — геміплегія, обох кінцівок — параплегія, всіх кінцівок — тетраплегія).

Парез — це часткове зниження сили та обмеження рухливості м'язів. Він вказує на неповний параліч, коли рухи можливі, але їх амплітуда та сила знижені.

- Парези можуть виникати при частковому ураженні пірамідного шляху або периферичних нервів через інсульти, дегенеративні захворювання, компресію нервових корінців тощо.

- Як і параліч, парез може бути одностороннім (монопарез), двостороннім (парапарез) або поширюватися на чотири кінцівки (тетрапарез).