# data[].attributes.headline
Antiikki. Kreikka ja Rooma (noin 800 eaa. - 476 jaa.)

# data[].attributes.subject
Antiikki. Kreikka ja Rooma (noin 800 eaa. - 476 jaa.)

# data[].attributes.body
800–300 eaa.: Kreikan antiikki

Antiikin Kreikan kaupunkivaltiot, kulttuuri ja filosofia.

Antiikin Kreikan taide, esimerkiksi Parthenonin rakentaminen.

Mytologiat suuressa osassa

509 eaa. - 27 eaa.: Rooman tasavalta ja keisarikunta

Rooman valtakunnan laajentuminen ja hallintorakenteet.

Rooman taide, esimerkiksi Rooman Colosseumin rakentaminen.

# data[].attributes.headline
Keskiajan ”kristillinen yhtenäiskulttuuri" (noin 476 - 1453)

# data[].attributes.subject
Keskiajan ”kristillinen yhtenäiskulttuuri" (noin 476 - 1453)

# data[].attributes.body
500–1500: Keskiajan kulttuuri

Keskiajalla Eurooppa oli feodaaliyhteiskunta, jossa valtaa jakautui aateliston, papiston ja talonpoikien kesken. Kirkko oli keskeinen vaikuttaja, ja katedraalit edustavat tuon ajan arkkitehtuurin huippuja.

800–1100: Romaneski ja gotiikka

Romaneski oli keskiajan alkuvaiheen arkkitehtuurin tyyli, kun taas gotiikka korosti korkeita kaaria ja suuria ikkunoita. Keskiaikainen taide keskittyi uskonnollisiin aiheisiin, kuten Raamatun kertomuksiin ja pyhimysten esittämiseen.

# data[].attributes.headline
Uuden ajan murros: renessanssi ja reformaatio (noin 1300 - 1600)

# data[].attributes.subject
Uuden ajan murros: renessanssi ja reformaatio (noin 1300 - 1600)

# data[].attributes.body
1300–1600: Renessanssi

Renessanssi oli ajanjakso, jolloin kiinnostus antiikin kulttuuria kohtaan heräsi uudelleen. Tämä näkyi taiteessa, kirjallisuudessa ja tieteessä. Taiteilijat kuten Leonardo da Vinci ja Michelangelo loivat mestariteoksia.

1517: Martti Lutherin teesit, Reformaatio

Reformaatio syntyi osin Martin Lutherin kritiikistä katolista kirkkoa kohtaan. Se johti uskon sotien kautta protestanttisten kirkkojen syntyyn, mikä vaikutti Euroopan uskonnolliseen ja poliittiseen maisemaan.

# data[].attributes.headline
Tieteen vallankumous (1500-luvun loppu - 1600-luvun alku)

# data[].attributes.subject
Tieteen vallankumous (1500-luvun loppu - 1600-luvun alku)

# data[].attributes.body
1543: Kopernikuksen heliosentrisen maailmankuvan julkaisu

Kopernikuksen teoria muutti käsityksen maailmankaikkeudesta, kun aurinko asetettiin keskeisempään rooliin. Galilei vahvisti tätä havainnollisesti teleskoopin avulla.

Humanismin nousu tapahtui Euroopassa renessanssin aikana 1300-luvulta 1600-luvulle. Se oli älyllinen ja kulttuurinen liike, joka korosti antiikin kreikkalais-roomalaisen kulttuuriperinnön arvostamista ja uudelleentulkintaa. Humanistit kannattivat monipuolista sivistystä, painottaen kiinnostusta taiteeseen, kirjallisuuteen, filosofiaan ja klassiseen koulutukseen.

# data[].attributes.headline
Valistus ja valistusajattelu (1600-luvun loppu - 1700-luvun loppu)

# data[].attributes.subject
Valistus ja valistusajattelu (1600-luvun loppu - 1700-luvun loppu)

# data[].attributes.body
1600–1700-luku: Valistusajattelu

Valistusajattelu korosti järjen ja tieteen merkitystä. Filosofit, kuten Voltaire, Locke, Montesquieu ja Rousseau, pohtivat yhteiskunnan rakennetta, vapautta ja tasa-arvoa. Valistuksen aikana syntyi myös tärkeitä tieteellisiä keksintöjä.

1700-luku: Valistuksen aika Euroopassa

Valistuksen ihanteet vaikuttivat moniin yhteiskunnallisiin ja poliittisiin uudistuksiin. Monarkit pyrkivät lisäämään hallintonsa tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta.

Ranskan vallankumous 1700- luvun lopussa, jäsenteli valistuksen oppeja ja kelvottoman hallitsijan syrjäyttämistä

# data[].attributes.body
Siirtomaat

Eurooppalaisten saapuminen uusille mantereille toi mukanaan humanistisia aatteita, vaikka usein myös kolonialismiin liittyviä epäoikeudenmukaisuuksia. Eurooppalaiset oppineet ja tutkijat toivat mukanaan humanistista sivistystä ja koulutusjärjestelmiä, jotka vaikuttivat paikallisiin yhteisöihin.

1500-luku - 1800-luku: Koulutuksen leviäminen

Eurooppalaiset perustivat kouluja siirtomaihinsa, joissa opetettiin eurooppalaista kulttuuria ja tietoa. Humanistinen koulutus korosti usein klassisia kieliä, filosofiaa ja tieteitä, ja se muokkasi paikallisia oppimisympäristöjä. Ns valkoisen miehen taakka

# data[].attributes.body
1800-luku: Nationalismi, liberalismi, konservatismi ja sosialismi

1800-luvulla Euroopassa nähtiin voimakkaita ideologisia liikkeitä, kuten kansallismielisyys, liberalismin korostus yksilönvapaudesta, konservatismin pyrkimys ylläpitää perinteisiä arvoja ja sosialismin ajatus taloudellisesta tasa-arvosta. Tämä oli osa, ja seurausta valistusajattelusta

1848: Kansanmurros

Vuonna 1848 monissa Euroopan maissa puhkesi kansannousuja, jotka vaativat poliittisia muutoksia ja vapauksia. Vaikka monet näistä kapinoista tukahdutettiin, ne jättivät jälkensä Euroopan poliittiseen maisemaan.

# data[].attributes.body
1800-luku: Tieteellinen vallankumous

1800-luvulla tieteessä tapahtui merkittäviä edistysaskeleita, mukaan lukien Charles Darwinin evoluutioteoria, joka haastoi perinteiset käsitykset elämän alkuperästä.

Edistysaskelia koettiin muun muassa lääketieteen, kemian ja fysiikan aloilla. Rokotteet

# data[].attributes.body
1900-luku: Massakulttuurin nousu

1900-luvulla massakulttuuri kasvoi voimakkaasti elokuvien, radion ja myöhemmin television kautta. Se muovasi ihmisten käsityksiä, yhdisti kulttuureja ja vaikutti poliittiseen päätöksentekoon.

1900-luvun jälkipuoli: Globalisaation vaikutus kulttuuriin

Maailmansotien ja kylmän sodan jälkeen globalisaatio voimistui, mikä vaikutti kulttu