# data[].attributes.headline
Microsofti uuring: tehisaru vähendab inimese kriitilist mõtlemist

# data[].attributes.subject
Microsofti uuring: tehisaru vähendab inimese kriitilist mõtlemist

# data[].attributes.body
Lühikokkuvõte: See on eestikeelne refereering tehnoloogiahiiu Microsofti läbi viidud uuringust inglisekeelse veebiajakirja LiveScience kaudu.

Artiklist selgub, et töötajatel, kes pidevalt TI abi kasutavad, väheneb vähehaaval kriitilise mõtlemise võime. Samuti on oht, et tehisarust satutakse sõltuvusse ja kogetakse isegi võõrutusnähte.

Kirjandi/essee teema, mille alla sobiks: Kaasaegse tehnoloogia mõju inimeste eludele

Väide: Tehisaru kasutamine võib avaldada kahjulikku mõju inimese psüühikale.

Näide: Microsofti värskest uuringust selgub, et inimesed, kes kasutavad väga palju tehisaru, ei mõtle enam kriitiliselt. Bioloogilisel tasandil on selle põhjuseks see, et ajuvõrgustikud, mida me ei kasuta, känguvad täpselt nagu lihas, mida ei treenita.

Uus ja huvitav teadmine: Selgub, et on sõnastatud selline fenomen nagu nn Google'i efekt. See tähendab, et inimesed usaldavad pimesi otsingutulemusi, ehkki need ei pruugi alati tõele vastata.

Isiklik vaatenurk:

Hoian teadlikult avatud meelt ja leian, et kõiges on midagi head. Siiski on selge, et vahel tuleb olla teadlik ja (allika)kriitiline. Me alles hakkame nägema, kuidas TI meie aju ja mõtlemisvõimet mõjutab. Ehkki uus tehnoloogia avab meile palju võimalusi, toob see endaga ka märkimisväärseid ohte. Ülaltoodud artikkel püstitab küsimusi sellest, milline on tuleviku inimene - milliseid oskuseid tuleb meil teadlikult hoida, et me ei muutuks täielikult tehnoloogiast sõltuvateks, mõtlemisvõimetuteks "robotiteks"?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tehisaru kasutavate töötajate küsitlusest nähtus, et pidevalt masinalt abi otsides, võib pikapeale väheneda inimeste oskus kriitliselt mõelda. Kõige vähem olid tehisaru mõju suhtes kriitilised need vastajad, kes usaldasid masina vastuseid kõige rohkem. Tegu on siiski veel esialgse leiuga, mille tõepärasust pole teised teadlased hinnanud.

Tehnoloogiaettevõte Microsoft tegi koostöös Carnegie Melloni Ülikooli teadlastega küsitluse tehisaru kasutamise kohta argitöös. Vastajate hulgas oli nii äri, hariduse, kunsti, juhtimise kui ka andmevaldkonna spetsialiste. Küsitlusest nähtus, et tehisaru kasutamine võib murendada töötajate kriitilise mõtlemise oskust ning teha nad rumalamaks, vahendab Live Science.

Iseenesest pole leid teadlastele üllatav. Küll aga osutab see, et tehisaru üha kasvav tähtsus inimese elus kujutab endast lõksu. Mida rohkem hakkavad inimesed masinõppel põhinevaid tööriistu usaldama, seda enam võib nende pilgu alt läbi lipsata masina toodetud ohtlikku sisu.
Kasuta või kaota
Uuringu autorid kirjutavad, et vale kasutuse korral võivad tehnoloogiad halvendada ning halvendavad ka inimese vaimsed võimed. Automatiseerimises on töörühma hinnangul omajagu irooniat. Kui inimese õlult rutiinsed tegevused ära võtta ning jätta tema hooleks üksnes erandlikud olukorrad, kaotab inimene võimaluse oma töö üle pidevalt kriitiliselt mõelda. Kuna inimene ei saa piltlikult öeldes enam oma vaimse võimekuse lihaseid pidevalt treenida, on need erandlike olukordade tekkides juba kärbunud.

Uuringu tarbeks võttis töörühm ühisloomeplatvormil Prolific ühendust 319 teadmustöötaja, kes loovad lisandväärtust oma teadmisi kasutades. Vastajad töötasid väga erinevates valdkondades sotsiaaltööst programmeerimiseni.

Töörühm palus vastajatel esmalt tuua näited, kuidas nad kasutavad oma töös generatiivset tehisaru näiteks ChatGPT-d. Seejärel küsiti, kas ja kuidas kasutasid uuritavad oma tööülesannete täitmisel kriitilise mõtlemise oskusi. Lisaks küsiti neilt, kui suurt pingutust nõuaks iga ülesande täitmine tehisaru abita. Viimaks pidid vastajad kirjeldama, kui enesekindlad on nad oma töös.

Vastajate enesekohastele väidetele tuginedes selgus, et inimesed kaotasid sageli tehisaru kasutades selle loodud sisu suhtes valvsuse. Vastajate sõnul ei seadnud nad tehisaru loomingu paikapidavust kahtluse alla 40 protsendil juhtudest.
Vana mure uues kuues
Uus leid pole sugugi ainus tõend, et digisõltuvus on inimkonna vaimsele võimekusele kahjulik. Varem on näidatud, et kõige sagedamini ChatGPT-d kasutavad inimesed on juturobotist juba nii suures sõltuvuses, et neil võib ilma selleta tekkida võõrutusnähud. Ühtlasi on leitud, et Tiktoki ja muude lühivideote vaatamine vähendab inimeste võimet keskenduda pikemat aega ühele tegevusele. Lühivideolembus pärsib ka infotöötluse ja täidesaatvate protsessidega seotud närviahelate arengut.

Vaimse võimekuse probleeme paistab seniste uuringute põhjal olema rohkem noortel inimestel, kelle seas on tehisaru kasutajaid rohkem kui muudes vanuserühmades. Näiteks kirjutavad noored juturobotite toel kirjandeid, hiilides mööda vajadusest oma peaga kriitiliselt mõelda.

Uuringus ilmnenud murekoht pole iseenesest uus. Juba aastakümneid on täheldatud nn Google'i efekti, kus inimesed usaldavad faktiteadmistes otsingumootorit. Küll on uue leiu valguses oluline, et inimesed säilitaksid peamurdmist nõudvaid ülesandeid masinale usaldades, siiski võime nendega vajadusel ise toime tulla. Vastasel korral võib mõni oskus inimeste seast üldse ära kaduda. Töö üle võtnud masinaid kimbutavad endiselt hallutsinatsioonid ehk nad annavad enesekindlalt valesid vastuseid.

Töörühma sõnul nähtub nende andmetest, et teadmustöötajatel läheb üha vähem auru ülesannete sooritamisele ning üha rohkem auru tehisaru loodud sisu kontrollimisele. Kuigi tehisaru võib inimese tööviljakust tõsta, võib see teadlaste sõnul siiski pikapeale räsida inimese võimet iseseisvalt probleeme lahendada.

Uuringu esmaversioon on leitav Microsofti kodulehelt.

Toimetaja: Airika Harrik

# data[].attributes.attachment_link.title
Microsofti uuring: tehisaru vähendab inimese kriitilist mõtlemist

# data[].attributes.attachment_link.description
Tehisaru kasutavate töötajate küsitlusest nähtus, et pidevalt masinalt abi otsides, võib pikapeale väheneda inimeste oskus kriitliselt mõelda. Kõige vähem olid tehisaru mõju suhtes kriitilised need vastajad, kes usaldasid masina vastuseid kõige rohkem. Tegu on siiski veel esialgse leiuga, mille tõepärasust pole teised teadlased hinnanud.

# data[].attributes.attachment_link.description
Külastusi: 2,345 Liisa-Maria Komissarov Kirjuta umbes 400-sõnaline arutlev kirjand, milles analüüsid, millist mõju avaldab looja ja tema looming teistele loojatele. Too näiteid kirjandusest ja/või muusikast…

# data[].attributes.body
Lühikokkuvõte: Video räägib põgusalt läbi erinevad ärevus häired, nagu OKH, generaliseerunud ärevus ja foobiad, ning kuidas need väljenduvad. Video selgitab ka erinevad väärarvamused ärevushäirete kohta ning kust need tulnud on.

Kirjandi teema: Vaimsetervise häired ühiskonnas

Väide: Teadmatus/väärarvamused põhjustavad ärevushäirete häbimärgistamist

Näide: Inimesed kasutavad väga lihtlabaselt väljendeid nagu 'skiso', 'OCD' või 'foobiline' teadmata, mida need päriselt tähendavad. Selline käitumine toob inimestest häbi nende häirete ümber ning väldivad inimestega, kellel on sellised diagnoosid, suhtlemist peale kauba.

Uus ja huvitav teadmine: Vähemalt viiendik inimestest kogeb mingil hetkel mingit sorti diagnoositavat ärevushäiret.

Isiklik vaatenurk: Püüan end selliste häiretega kursis hoida ning end harida nendel teemadel nii palju kui saan just sellepärast, et meie ühiskonnas on palju rohkem need häired nii levinud just teadlikuse pärast. Kunagi ei või teada kellel meie ümber võib olla mõni psühhikahäire ning parim mida me teha saame on end harida.

# data[].attributes.attachment_link.title
OCD and Anxiety Disorders: Crash Course Psychology #29

# data[].attributes.attachment_caption
Lasteabi podcast: kuidas kaitsta lapsi sotsiaalmeedia negatiivse mõju eest?

# data[].attributes.headline
Lasteabi podcast: Kuidas kaitsta lapsi sotsiaalmeedia negatiivse mõju eest?

# data[].attributes.subject
Lasteabi podcast: Kuidas kaitsta lapsi sotsiaalmeedia negatiivse mõju eest?

# data[].attributes.body
Lühikokkuvõte: Kaarel Lott ja Kai Toompuu arutlevad selle üle, missugused on meie noorte poolt kasutatavad sotsiaalmeedia platvormid ning mida lapsed ja noored sotsiaalmeedias teevad? Samuti toovad nad välja, kuidas sotsiaalmeedia noorte enesehinnangu ja maailmavaate kujunemisel rolli mängib ja selgitavad, miks on nii oluline, et lapsevanem oleks kursis sellega, millist infot tema laps sotsiaalmeedias tarbib.

Kirjandi teema: Kuidas lapsevanemad saavad mõjutada lapse käitumist/suhet sotsiaalmeediaga?

Väide: Vanemad saavad ennetada sotsiaalmeedia kuritarvitamist oma laste seas

Näide: Kui täiskasvanud inimene selgitab lapsele sotsiaalmeedias peituvaid ohtne on lapsed ettevaatlikumad oma digijalajälje jätmisel. See tähendab, et laps on kriitilisem saadava info suhtes ja ka info suhtes, mida ta ise avaldab.

Isiklik vaatenurk: Arvan, et lapsevanemad saavad mõjutada igati ühe lapse kogemust sotsiaalmeedias. Nad saavad õpetada häid tavasid ning võimet olla kriitiline infoallikate suhtes. Kui laps on teadlikum kasutaja, on ka tema kogemus sotsiaalmeedias positiivsem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Verifying you are human. This may take a few seconds.

# data[].attributes.body
Hamlet - shakespeare

Frankenstein - mary shelley

Madame Bovary - flaubert

Libahunt - kitzberg

Godot oodates - beckett

läänerindel muutuseta - remarque

tapamaja korpus viis - vonnegut

nullpunkt - margus karu

Dorian gray portree - oscar wilde

Piiririik - tõnu õnnepalu

yuppiejumal - kaur kender

tõde ja õigus - tammsaare

# data[].attributes.body
“Uus sünnib kaose ja korra vahepeal”  see lause jäi mu mõttesse kõlama kuulates ühel suvisel hommikul taskuhäälingut. Nõustun täielikult väitega,  et kui soovida millegi uue sündi  on vaja korra ja kaose vahepealset seisundit, kus kõik on valgunud terve maailma peal laiali. Samal ajal ranges järjekorras ja süsteemselt organiseeritud.Olen ka arvamusel, et meil on võimalik seistes  kaose ja korra keskel äratada ellu ka midagi vana, midagi nostalgilist ja ehedat.

Pärimus on minu jaoks midagi mis on ehe, soojem kui ükskõik milline suvehommik ja rikkalikum, kui kõige uhkemas Itaalia restoranis pakutav snäkivaagen. See puudutab mu hinge hellalt ja loob mu olemusele väärtuse. Pärimus on peegeldus meist kõigist. See on kõige tõesem näide sellest kuidas miski mida keegi kuskil kunagi oma harjumuste kohaselt jäi tegema ja oluliseks pidama õitseb edasi ja õitseb igal aastaajal.

Ükski torm ei suuda neid õisi laiali puhuda. Samuti ka kaos minu eluperioodidel pole kunagi suutnud mu pärimust raputada. See eksisteerib mu südames ja hinges siiralt ja sügaval.

Olles harjunud kiire elutempoga võime unustada kus kohast meie juured alguse said, millise mulla all nad kõik kokku koondunud on. Kiirel elutempol on väärtus, rahul ja teadmistel on jõud.

Arvan, et pärimus on miski millest kasvõi natukenegi teadlik olemine ja selle tunnistamine koondub kokku ühiseks jõuks. Selle jõu rakendamine igapäevaelus viib meid kokku mitmete väga erinevate isiksustega, erinevate mustrite ja nägudega. Pärimuse levitamine erinevate riikide ja kultuuride seas viib samm- sammult mitmekesisema ühiskonna poole. Igaüks meist on ainulaadne, kuid head päritud tavad ja teadmised eristavad meid teineteisest. “Räägi mulle oma pärimusest” võiks olla vabalt yks viis vestluse alustamiseks.

Kas ka põhjust miks tähistatakse jaanipäeva, selle tekkimise ajalugu peetakse oluliseks või on see järjekordne võimalus  lihtsalt pidutsemiseks. “Tähistame jaanipäeva ja sõidame Pühajärvele”. Pärimus on traditsioonid ja nende hoidmine. Ma ei väida, et jaanipäeva tähistamiseks ei või kasutada ära ükskõik millist teistsugust viisi. Oled sa Pühajärvel, Pärnus, maal vanaema juures või lihtsalt reisid jaanipäevaks kuhugi kaugemale. Oluline on, et põhjus miks midagi tähistatakse on selge ja selle ajalugu päriselt mõistetud. Iga tava ja traditsioon närbub ajas, kui selle olulisust ja väljakujunemise ajalugu ei hoita meeles. Kas me tahame, et jaanipäev muutuks lihtsalt niisama tähistamiseks või soovime me, et see säilitaks oma võlud ja selle tähendus punase pühana on arusaadav?

Selleks, et ükski pärimus ei sureks välja ja nende vilju edasi kantaks on vajadus lugemise ja õpihimu järele. Minu sooviks on, et inimesed huvituks rohkem ja julgeksid süvitsi õppida ja teda saada kõigest mis neid ümbritseb ja mis eksisteerib meis eneses, kuhu me oleme kasvanud ja kes meie juuri on aegade algusest saati kastnud. Suur kummardus ja austus minu esivanematele, tänu kellele olen sirgunud inimeseks, nooreks, kelle huvi ja väärtused käivad käsikäes minu enda armsa ja ustava pärimusega.

# data[].attributes.body
kuu - k.j.peterson

kuidas me tapsime püha - Nora maria londoni essee

Dialoogi artikkel

Freud unenägude tõlgendus

Lilli Luuk “kivi” 2021

Lilli Luuk “elu nagu filmis” 2021

# data[].attributes.body
Lühikokkuvõte: Tegemist on nn poliitilise romaaniga. Nimetu peategelane on pagenud kodumaalt (eestist) seoses alanud sõjaga. Ta elab välismaal (Pariisis ja Amsterdamis), kuid tunneb, et ta ei sobi kuhugi. Samuti ei julge ta avaldada igatsust oma koju naaseda, sest ta arvab, et kõik vaatavad talle sellepärast alla (nö ta on idaeurooplane niiet miks sealset peaks üldse igatsema). Ta oli täielikult tuim maailmale ning ei suutnud enam millestki rõõmu tunda. Mingisugused homoseksuaalsed viited olid ka siin, mis oli tolle aja kohta, mil Õnnepalu selle kirjutas ennekuulmatud.

Teema: Kuuluvus - kes ma olen? kuhu ma kuulun?

Väide: Keskkond, mis inimest ümbritseb mõjutab tema julgust väljendada seda, mida ta soovib/kuidas ta ennast väljendab.

Näide: Tõnu Õnnepalu romaanis "Piiririik" kirjeldab peategelane, kuidas ta arvab, et ta ei saa öelda seda mida ta mõtleb. Nimelt on ta idaeurooplane lääneeurooplaste keskis. Ta ei julge avaldada iha naasta kodumaale või meenutada südamelähedasi mälestusi, sest kardab, et ühiskond tema ümber ei mõista teda. Seetõttu on ta enesessetõmbunud ning oma emotsioonide väljendamise asemel piinleb ta üksi suidsiitsete mõtetega.

Minu lugemistöö: https://www.canva.com/design/DAGjsDxWjJE/GTQ47fVKyMvO4CSUg_cMjw/edit

# data[].attributes.attachment_caption
Tallinna Linnatransport ostab Türgi tootjalt 30 gaasibussi

# data[].attributes.headline
Tallinna Linnatransport ostab Türgi tootjalt 30 gaasibussi

# data[].attributes.subject
Tallinna Linnatransport ostab Türgi tootjalt 30 gaasibussi

# data[].attributes.body
Tallina linnatransport ja Türgi teevad koostööd. Türgi soovib pikajalist koostööd Baltikumiga, Eestist saab nende võti otse turule. 30 bussi soetamise kogumaksumus on ligi 11 miljonit eurot ning lepingu järgi on TLT-l õigus osta hiljem optsiooniga (Optsioon on instrument, mis annab töötajale õiguse, kuid mitte kohustuse, saada tulevikus mingisugune hüve) lisaks kuni 60 bussi. Täpsemalt töötavad bussid surumaagaasil ja biometaanil. Umbes kaheksa kuu pärast teenindavad BMC ja TLT koostööl valminud bussid juba Tallinna linnaliiklust. Edasise prognoosi kohaselt teenindavad need linnarahvast järgmised 10 aastat.

https://www.err.ee/1609788072/tallinna-linnatransport-ostab-turgi-tootjalt-30-gaasibussi

# data[].attributes.body
Lisan siia mõned laused, mis mulle väga meeltmööda olid. Tunnen, et ta on lihtsalt ja loogiliselt oma arvamust avaldanud, olles üks väheseid, kes ei laima Generatsioon Z`i samal ajal maha.

“Alustame tõdemusest, et praegused teismelised on rohkem ühenduses maailmaga kui kunagi varem ja seda tänu nutiseadmetele, eelkõige nutitelefonile. Kuid samal ajal olla nad ka üksildasemad kui kunagi varem”

“Tegemist olla kultuurilise nihkega, mis on mõjutanud noorte suhtlemist maailma, üksteise ja iseendaga. Ameerika uurijad väidavad, et murdekoht oli aastal 2012, kui Ameerikas rohkem kui pool elanikest omas nutitelefoni”

“Uuring Tuleviku Monitooring väidab, et vahemikus 1991 kuni 2015 vähenes kooliõpilaste poolt sõpradega koos veedetud aeg rohkem kui 40 protsenti”- VÄGA ERROR!

“Aastail 2011 kuni 2019 hakkas järsult kasvama depressiivsuse nähtudega teismeliste hulk, eriti tütarlaste seas”

“Teismeliste areng aeglustus. Mitte küpsemise kiiruses, vaid kogemuste omandamise plaanis. Uurijad väidavadki, et noored on füüsiliselt turvalisemas keskkonnas kui kunagi varem, kuid emotsionaalselt on nad hapramad”- 100% NÕUS

“Ainult nutiseadmeile ei maksa süüd siiski panna. Samal ajal omavad mõju ka koolistress, majanduslik ebakindlus ja sotsiaalne polariseerumine. Nutiseadmed paraku võimendavat ka neid muid mõjureid”

“2022. aasta briti uurimus näitas, et keskmine inimene veetis päevas nutiseadmes 4,8 tundi. 68 protsenti küsitletuist möönis, et sotsiaalmeedia kasutamine jätab nad iseendast halvemale arvamusele. Uuringute kohaselt kõige huvitavam järeldus oli see, et üha rohkem teismelisi eelistaks kasvada üldse ilma internetita. Paljudele täiskasvanutele on nett kasulik tööriist. Noorele põlvkonnale võib see aga tunduda hoopis lõksuna, mis ähmastab piirjoont suhtlemise ja isoleerumise vahel”

“Selle uue suhtumise väljund on ka erinevate algatuste toetamine ja isegi nutiseadmetest hoidumist propageerivate rühmade teke. Uuringute kohaselt on umbes pooled vastanuist digitaalse komandanditunni kehtestamise pooldajad. Ehk siis nad toetavad mõtet tõkestada juurdepääs mõnedele äppidele pärast kella 10 õhtul”- see tõestab fakti, et see generatsioon on teadlik probleemist, mis nendega kaasa liigub ja nad soovivad leida lahendust. Paljudes sellistes arvamuslugudes kajastub rohkem negatsiivsust noorte suhtes nagu nad ei sooviks leida lahendust ja oleks lihtsalt lumehelbekesed. Siin toob Tiido kenasti uuringutega välja, et mingi protsess on algamas ja see liigub ainult paremuse poole. Noored ei ole põikpäiselt muutuste vastu.

“Hollandis asutasid kolm noort Instagramis lehekülje Offline Club, mis iseenesest on paradoks, kuna see klubi propageerib teadlikku keeldumist sotsiaalmeedia kasutamisest. Aastaga on algatus saanud tuult tiibadesse ka mujal. Kui esimene kohtumispaik tekkis Amsterdamis, siis praeguseks on algatusega liitunud ka London, Pariis, Milano ja Kopenhaagen, esimesed kohtumised on olnud ka Saksamaal. Ideed toetasid ka mõned kohvikud ja restoranid, mis keelasid oma ruumides nutiseadmete kasutamise”

“Norra tahab tõsta sotsiaalmeedia kasutajate vanusepiiri 13 aastalt 15-le, Austraalia tõstis selle juba möödunud aasta lõpul 16-le. Sotsiaalmeedias elamise piiramine annab ka tulemusi. Ajakirja BMC Medicine kohaselt vähenesid noortel depressioonilmingud 27 protsenti juba pärast kolme nädalat sotsiaalmeedia kasutamise piiramist” - NII HEA TULEMUS

“Noored ei ole piirangutele sugugi üksmeelselt vastu. Mainitud briti maikuine uuring näitas, et 25 protsenti teismelistest pooldab nutitelefoni keelamist koolis. Viiendik leiab, et ilma arvutimängudeta oleksid nad õnnelikumad. Kolmandik arvab, et vanuse verifitseerimine peaks olema rangem nutikate abiliste, nagu Alexa või Siri kasutamisel.

Ehk siis noored on ilmselt ise aru saanud, et kõik ei ole nii nutikas, nagu nutiseadmest paistab. Kuigi ega nutiseade kuhugi ei kao, see vaid areneb. Loodetavasti areneb selle kõrval ka inimene”- Ta oskas kõike panna sõnadesse täpselt nii nagu ma olen alati tahtnud, kui jutuks on tulnud sotsiaalmeedia.

https://www.err.ee/1609785285/harri-tiido-noortest-ja-nutiseadmetest

# data[].attributes.body
1984 - George Orwell

Loomade Farm - George Orwell

Sillamäe passioon - Hvostov

# data[].attributes.attachment_caption
Ööülikool. Ilmar Raag. Miks meedia muutub lolliks?(19.04.2003)

# data[].attributes.body
Absoluutset õnne või menu tootvat valemit ei ole leiutatud, järelikult on vaja meediat kuidagi ratsionaliseerida. Meedia jälgija on üpriski lapsemeelne.Tarbijale tuleb müüa eelnevale sarnast kogemust. Inimesed soovivad näha seda, mis sarnaneb millelegi. Kui sa oled loonud ühe brändi, sa ei saa seda enam muuta ja loota, et su tulu on sama suur kui see oli enne. Nt. Näitlejatega, kui keegi on näidelnud pikalt ühte rolli ja järsku muudab seda, siis vaataja enam ei ole nii huvitatud vaatama mingit filmi. Alati on vaja midagi kindlat, mis tugineb eelnevale tarbimiskogemusele. Nt. plakatite disain mingi filmi, teose jaoks, seal peab olema midagi, mille tunneb vaataja ära. Kõik sellepärast, et meedia kardab riskida. Kombatakse seda, kuidas ühiskond reageerib, aga minnakse ikka ühes suunas edasi. Hirm tarbija ees muudab meedia lolliks.

Meedia muutub koos ühiskonnaga. Uuendused tulevad tänu levikanalite digitaalsele  arengule, nõudluse keskne turg. Innovaatika võti on saanud lõpuks tarbija kätte. Meedia töötab sama printsiibi järgi, et saada aina rohkem kontakte.

https://vikerraadio.err.ee/803346/ooulikool-ilmar-raag-miks-meedia-muutub-lolliks

# data[].attributes.attachment_caption
Triin Jalakas: “Parim investeering iseendasse on õppimine!” Intervjueeris Johanna Sõnajalg

# data[].attributes.headline
Triin Jalakas: “Parim investeering iseendasse on õppimine!”

# data[].attributes.subject
Triin Jalakas: “Parim investeering iseendasse on õppimine!”

# data[].attributes.body
Swedbanki Noortepanganduse juht Triin Jalakas on oma tegususe, rõõmsameelsuse ja optimistliku mõtteviisiga inspiratsiooniks paljudele inimestele, kes alles otsivad oma kohta  finantsmaailmas.

Mis olid lapsepõlves su peamised huvid, kelleks sa soovisid saada?

“Ma mäletan, et ma tahtsin kirglikult saada tuletõrjujaks. Mu isa oli vabatahtlik tuletõrjuja ja meil oli võimalus tollel ajal käia iga suvi sellises laagris, kus olid tuletõrjujad ja lapsed ja mina olin kindel, et ma hakkan tuletõrjujaks. Kuid siis ma jäin ükskord põlevasse koolimajja, midagi hullu ei juhtunud, aga see kogemus oli lihtsalt nii ehmatav, et pärast seda otsustasin, et mina küll tuletõrjujaks ei hakka.  Lapsepõlves ma tean, et mu ema on rääkinud, et ma olin öelnud, et minust saab pankur. Mulle meeldis väga Monopoly mängides olla raha jagaja ja üldse mulle väga meeldis kõik, mis seondus rahaga. Mulle väga meeldis arvutada ja rahaga tegelemine. Tänaseks on kleidid minu üks nõrkustest, ja ma mäletan, et mulle meeldis kunagi väga joonistada ka kleite.” Juba lapsepõlves tundis ta kuidas temas tegelikult volab seda äriinimese verd.

Tänaseks meeldib Triinule tegeleda spordiga, käia jõusaalis ja kokata erinevaid soolaseid roogi. Samuti talle pakub väga rõõmu oma perega õues jalutamine, värskes õhus viibimine ja laulmine.

Kaks lemmikut mälestust oma kooliajast

“Me õppisime maakoolis ja me käisime suviti aiatöödel. Sõitsime viisteist kilomeetrit ratastega kodust kooli, sest me ei tahtnud bussiga minna. Sõpradega uuesti kokku saamine ja siis koolis seal aias koos töötamine oli küll raske, aga tagantjärgi mõtlen, et appi kui äge see kõik ikka oli”

Mis töid te seal täpsemalt tegite?

“Ma mäletan, et me tegime labürint lillepeenart, me projekteerisime selle peenra, kavandasime ja viisime ellu. Hiljem oli nii ilus vaadata kuidas see õide puhkes. Teine mälestus on mul sellest, et ma laulsin pidevalt koolis lauluvõistlustel. Kolmandas, neljandas klassis tuli meile ükspäev  külla ETV saade. Mind valiti sealt kooliõpilaste seast välja ja olin üks lauljatest, kes seal ETV eetris  siis laulda sai.”

Peale gümnaasiumit alustas Triin õpinguid Pärnu Kolledžis, kus ta plaanis õppima asuda ärijuhtimist, aga paraku seal olid kohad täitunud ja ta otsustas sotsiaaltöö korralduse kasuks.

“Sebisin tädi juurde elamise ja kuu aja pärast läksime Port Arturisse toidupoodi kassapidajaks ja paar kuud ma seal töötada sain kui mu  kursakaaslased kutsusid mind Hansapanka suvetelleriks, juba  sealt nagu tulid mu valikud,  mu isa ei olnud nõus jah, sellega et kuule sa oled läbinisti äriinimene, mida sa teed. Ja mina ütlesin, et kuule see sotsiaaltöö on ka väga äge  ja ega ma ei lähe sinna nagu hooldajaks, ma lähen ikkagi seda Eesti riigivärki korda ajama. Ma tegin oma eriala lõpuni, ma olen hästi tänulik, mul on ka magistrikraad selles”.

Paar aastat tagasi lõpetas Triin TalTech`is magistrikraadiga digimuudatused ettevõtluses. Tema sõnumiks on  see, et ükskõik mida sa teed, sa ei tee valesid asju, varem või hiljem on sulle see miski, mida sa tegid ikkagi vajalik. Iga halb asi või iga mingi tööots ettevõttes on kunagi vajalik. Ja see on okei, kui sa teed valesid otsuseid, sest nendest saab õppida.

Mis oli su esimene töökoht, kust tuli su esimene sissetulek?

“Mu isa oli kohalikus vallas mööblivabriku juhataja, seal oli umbes 100 töötajat, ema töötas ka seal. Kui olin kolmteist pakkus mu isa mulle tööd seal samas ettevõttes. Õde, kes oli samal ajal kümneaastane sai tööd ema juures juurdelõikajana. Aga mina sain isa juurde ja hakkasin asendama juhiabi ja raamatupidajat. Mu esimesteks ülesanneteks oli logistikaplaani koostamine, et kaup jõuaks igale poole üle Eesti. Seda tööd tegin kaks kuud ja sain oma esimese töö kohta päris head raha”.

Kui palju on palju raha?

“Palju raha on minu jaoks siis, kui ma ei pea raha kulutades mõtlema, kas mul on olemas piisav summa kontol, et seda endale lubada”

Teemat edasi arendades ja mõtiskledes räägib Triin, et pank on selline nagu majanduse süda, veresoonkond, see veri käib läbi panga, kui sa lähed õhtul koju, vaata kui palju maju on ümberringi ilusaks tehtud, välisfassaadid, uued hooned. See raha ei tule puu otsast, see on pankade käest laenatud või pangad on aidanud finantseerida. Pankadel on nii suur roll just selles, et kuidas inimesed oskavad oma rahaasju üldse ajada, kuidas investeerida, kuidas kodulaenusid võtta ja  kuidas ettevõtted alustada.

“Olen ise ema ja lapsevanem ja näen, kui oluline on eluoskuste andmine, mitte tuim matemaatika, füüsika, keemia. Minule ei õpetatud rahatarkust kodus, aga mul on võimalusi nüüd ise  õpetada ja ma tahaks, et noored  saaksid varakult teadmise, kuidas rahaga ringi käia. Kui tulin uuesti panka tagasi peale teises kohas töötamist, ütlesin: “kuulge, me peame lastevanematele lehe tegema, kus on vajalik info rahandusest, sest kõik algab lapsevanematest. Meie peame pangana olema need, kes lastevanematele viivad selle info ja julgustavad lapsevanemaid. See oli üks minu püha ootus, et ma ise harin ennast ja ma saan teisi ka valgustada. Me hakkasime lastevanematele ägedaid kampaaniaid tegema. Ühest küljest oli see eneseteostus, ja samas  riigi aitamine, sest  mida targemad on meie noored rahaasjade ajamisel, seda targemad on otsused, mis tulevikus tehakse riigiasjade ajamisel.”

Triinu sõnul on vägagi okei, et inimene kasutab mitut erinevat teenusepakkujat ehk erinevaid pankasid, sest  tuleb leida kõige soodsamad paremad lahendused. Selline ongi rahatark inimene, ütleb Triin.

Milline näeb välja sinu igapäevane töökeskkond?

“Siin on soe ja kodune tunne. Ja mitte ainult siin. Kui ma ka Pärnu kontoris käin ja Tartu kontoris käin siis  see vereringe on meil kuidagi ühine, täpselt sama DNA. Mulle õudselt  meeldib, et siin on nii targad inimesed ja rumalat juttu kuuled väga harva. Ja me saame olla need, kes me oleme, me saame kõik üheskoos nalja teha ja üksteisele toeks olla. See on tegelikult luksus täna” Tänaseks on Triin töötanud noortega  juba mõnda aega ja tema  ülesanne Swedbangas  on pakkuda noortele mugavat ja parimate pakkumistega teenust. “Noored on meie tuleviku leib”

Swedbank tagab selle, et nende teenused oleksid kaasaegsed. “Minu ülesanne ongi selgitada välja, mis siis on oluline, siis võtta see sõnum siis viia see partneritele Eestis ja Baltikumis ja Rootsis”

Lisaks sellele toetab Triin rahaasjade teabekeskust, mis on kommunikatsiooni - osakonna üks osa. Käib koolides rahatarkusest rääkimas ja Tagasi kooli raames, astub üles rahatarkuse tundidega. Swedbanga hoones aitab viia läbi ekskursioone noortele. Selleks, et olla noortega kontaktis ja välja selgitada nende põhilised vajadused. korraldatakse üritusi, näiteks  tasuta kinoõhtuid, mis leiavad aset kord kvartalis  Tartus.

Mis on üks praktiline nõuanne noorele?

“Minu soovitus on kasvatada distsipliini - nagu  sportlane, kes sunnib ennast trenni minema ka siis, kui ta seda ei viitsi. Võta lihtsalt väike aeg ja mõtle, kas sul on vaja see raha täna kontolt välja võtta. Või teed iseendaga kokkuleppe, et sa põhimõtteliselt ei võta seda praegu - ja mingiks kuupäevaks on see summa oluliselt suurem. Sõnades  hästi kerge, tegelikkuses raske. Kuid kui  päeva lõpuks oled õnnelik , et endaga selle kokkuleppe tegid. Ei kasutanud seda puhvrit homse arvelt”

Triin julgustab noortel katsetada ja käia praktikal, et tajuda, mis neile meeldib ja mida ei meeldi. “Ei tohi karta teha valesid asju. Kui kukud põlvili, tõuse uuesti püsti, põlved on võibolla marraskil, aga pühi need puhtaks ja liigu edasi !” Peab olema ise rohkem proaktiivne, ei saa jääda ootama, et midagi tuuakse kandikul su lauale. Võibolla öeldakse ei, aga võibolla öeldakse jaa. Lõppsõnaks  “Usu iseendasse ja julge omada erinevaid kogemusi”

“Investeerida tuleb oma teadmistesse ja raskustesse, sest mitte keegi ei võta sinult neid ära”