# data[].attributes.body
Driften af anstalterne overgår fra det private til statens ansvar.

Tidligere var dette drevet lokalt

PER VESTERGAARD Den ustyrlige psykiatri, side 100

# data[].attributes.body
En ny lov trådte i kraft i 1938 bl.a. med bestemmelser om hvilke mennesker der mod deres vilje kunne indlægges på psykiatriske hospitaler og og hvem der kunne nægte en patient udskrivelse. Denne lov blev først revideret i 1989.

Per Vestergaard, Den ustyrlige psykiatri, s. 102

# data[].attributes.body
I 1816 blev overlæge, Johan Henrik Seidelin ansat på landets eneste institution for sindslidende, St.

Hans Hospital. PER VESTERGAARD Den ustyrlige psykiatri-side 97

# data[].attributes.body
Den første psykiatri-anstalt bliver bygget og taget i brug i Risskov i Aarhus. Før dette var opgaven varetaget af almene hospitaler og fattiggårdene.

PER VESTERGAARD Den ustyrlige psykiatri, side 98

# data[].attributes.body
Staten udgiver deres "fælles regulativ"

Dette erstatter Selmers regulativ, og danner grundlag for retningslinjer og drift af sindssyge anstalterne

PER VESTERGAARD Den ustyrlige psykiatri, side 100

# data[].attributes.body
I 1911 blev der indført en ny lov, hvor alt, hvad der tidligere blev kaldt anstalter, nu skulle betegnes som hospitaler, og de skulle herefter drives som rigtige hospitaler med sygeplejersker.

Vestergaard -side 101

# data[].attributes.body
Regulativet rummede alle reglerne for den daglige drift af anstalten ved Aarhus, regler for optagelse og udskrivelse af de sindssyge og for personalets adfærd og håndtering af deres opgaver. Regulativet blev retningsgivende for tilsvarende regulativer på de øvrige nye anstalter og senere, da staten overtog koordinering af driften (Fællesregulativ 1888)

S. 100

# data[].attributes.body
I 1922 oprettes et centralt organ for Statens Sindssygevæsen, nemlig "Direktoratet for Statens Sindssygehospitaler", fortsat under justitsministeriets ressortområde.

Vestergaard - side 101

# data[].attributes.body
Dette Direktorat sikrede større ensartedehed mellem hospitalerne, således også den behandling de tilbød

# data[].attributes.body
Psykiatrien som statslig institution flyttede ressortområde fra justitsministeriet til socialministeriet i 1926 for til slut at havne i indenrigsministeriet

(S. 100-101)

# data[].attributes.body
Overlæge ved "Philadelpia", H.J. Schou, skrev i 1941 en artikel der medførte en debat om det klientel der skulle tilbydes gratis behandling på landets sindssyge hospitaler, og derved blev patientgruppen udvidet markant.

# data[].attributes.body
i 1886 etableredes Psyko

fysiske Laboratorium i på Københavns universitet. Det vared indtil 1944 hvor der kom et psykologistudium på Københavns universitet. -

Vestergaard side 116

# data[].attributes.body
Psykiatri-sporet

Få psykiatere fik psykoanalytisk uddannelse (første i USA).

1960–70’erne: Indflydelse på psykiatriske hospitaler; mentorer for yngre kolleger.

Psykologi-sporet

1960–70’erne: Kliniske psykologer får rolle i psykiatrisk diagnostik/behandling.

1980'erne

1980’erne: Psykoterapi bliver obligatorisk i speciallægeuddannelsen.

Nye retninger indføres; kognitiv terapi bliver den mest udbredte.

1886: Universitetets Psykofysiske Laboratorium → start på eksperimentel psykologi.

S.114-117

# data[].attributes.headline
 psykologi bliver er fag på  Københavns universitet 

# data[].attributes.subject
 psykologi bliver er fag på  Københavns universitet 

# data[].attributes.body
i 1944 bliver psykologi til et studie på KU-side 116

# data[].attributes.body
Kirurgisk indgreb i hjernen, overskæring af nervebaner.

Primært mod skizofreni.

I begyndelsen primitive og drastiske metoder.

Bivirkninger: dødsfald, blivende personlighedsændringer (initiativløshed, følelsesfladhed).

Anvendt ca. 1940’erne–1980’erne → forladt pga. manglende effektivitet og voldsomme bivirkninger.

S.110-111

# data[].attributes.body
(I Danmark)

Den populære psykolog Freud havde siden slut 1800 tallet udbredt sine teorier og lærdomme, dette blev udbredt viden på mange skoler rundt om i Europa og usa. I Danmark kom det 50 år senere

# data[].attributes.body
Overlægen Seidelin afskediges grundet misrøgt på hospitalet, det der bliver kendt som "Daarekistesagen"

Vestergaard s.98 -117 + note 2

Psykiatriens His. s. 67-68

# data[].attributes.headline
Lov nr. 118  af april 1938; "Sindssygeloven"

# data[].attributes.subject
Lov nr. 118  af april 1938; "Sindssygeloven"

# data[].attributes.body
Paragraf 3

Indlæggelsen skal ske med lægeerklæring, lavet senest 4 uger forinden(skal være af en læge udenfor anstalten)

Forhastet indlæggelser kan ske, dermed skal der fremskaffes en lægeerklæring senest 3 dage efter indlæggelsen.

Vi synes denne er vigtig da det highlighter patientens menneskelige rettigheder, og skal forebygge uhensigtsmæssig frihedsberøvelser.

Paragraf 9 stk 2

Retningslinjer for udskrivelse - hvis patienten ønsker udskrivning og dette nægtes af overlægen, skal den givende læge forlægge sagen for justitsministeren, justits ministeren har det sidste ord i sagen

Vi mener at denne er vigtig da det underbygger patientens ret for retfærdig proces ved indlæggelse, da det ikke blot er en overlæges ord mod dennes, i teorien.

Dette er ofte en administrativ langsomlig proces, den indlagte har underhånden i sagen og oftest vil der blive givet lægens ret

# data[].attributes.body
Han blev ansat som overlæge på St. Hans i 1831

Dette vidende om at den psykiske skole var på tilbagetog fra den somatiske skole

Han var modstander af kur metodernes brug af afstraffelsesmetoder

Han havde den tyske læge som aktier K.W.M Jacobi som forbillede → han mente i modsætning til psykinerne  at afsindighed var et udtryk for kropslig lidelse enten i hjernen eller i et af kroppens øvrige organer → derfor var straffe- og tvangsmetoder urimelig som behandlingsmetoder

Blev en af de første repræsentanter inden for den somatiske retning → publicerede fremstillinger og daarevæsenet →  efterspurgte flere behandlings anstalter for de afsindige

Artiklen “bibliotek for læger” (1931) beskrev han hvordan han havde forbedret og udvidet fysiske forhold for de afsindige på Odense Hospital (s.69)

Han publicerede fra begyndelsen af din ansættelsen på hospitalet hvert år oversigter og statistikker af de behandlede patienter i "bibliotek for læger” → status over antal behandlede, helbredte, ikke helbredte og døde patienter

Hvert fete år udgav han uddybende kommentare og bemærkeinger omrking 5 års behandlede patienter → i kraft af disse tal kunne han gøre opmærksom på at en større del af de afsindige på hospital blev udskrevet som helbredte → dette fremmede opfattelsen af afsindighed som en uhelbredelig sygdom

# data[].attributes.body
Efter flere stændermøder med splittelser blev stænderforhandlingerne i 1846 vendepunktet, hvor regeringens forslag om oprettelsen af en helbredelsesanstalt i Jylland bliver vedtaget