# data[].attributes.body
Hvordan påvirkede krigen og soldaternes oplevelser samfundet, herunder befolkningen og måden man fremstillede samfundet på?

# data[].attributes.attachment_caption
Denne kilde er et brev fra en soldat ved navn Viktor Frandsen til sin far. Frandsen er en 18 årig dansk soldat som kæmpede i den franske fremmedlegion.  

# data[].attributes.body
Kilden belyser os om Viktor Frandsens synspunkt på krigen. Som det fremgår af kilden har de et “herligt soldaterliv i Lyon”. Der kan argumenteres for, at det blev set på som værende en ære at deltage - man udviser en vis styrke. Kilden kan kategoriseres som værende en førstehåndskilde, da skribenten selv har erfaret det, der medvirker til at gøre den mere troværdig fremfor beretninger der er nedskrevet længe efter episoden fandt sted. For på bedst mulig vis at kunne skabe indsigt i de daværende samfundsstrukturer, er det en nødvendighed, at man er afklaret om, at kilder altid skal læses i sin historiske kontekst. De gældende normer og værdier afspejler sig langt fra den mentalitet, vores samfund er præget af i dag. Samfundet var på daværende tidspunkt meget firkantet, og ens skæbne afhang af familien - hele mentaliteten var anderledes. Man skulle i langt højere grad følge sin families fodspor, og forsørge alle. Kilden afspejler, at den enkelte ville gøre sit for at gøre sin familie, og særligt sin far stolt. Han skulle være ​stolt over at se, hvordan han med jernvilje kæmpede for deres fædreland - “Min sektion er den bedste, korporalen roser os”, “Han siger, jeg ligner dig meget, når jeg har den på”. Det hele fremstår meget romantiseret.

# data[].attributes.body
Kilden benyttes til at se hvordan synet på krigen ændrede sig fra en soldats perspektiv. Soldaten Viktor Frandsen skriver hjem igen, til hans familie efter at være ankommet til skyttegraven, hvor hans holdning ikke er den samme. Han beskriver alle grusomhederne ved krigen såsom granater og skud, der flyver omkring soldaten selv. “en englænder af mit bekendtskab fik næsen og øjnene slået bort af en granatstump.”  som han beskriver i sin dagbog. Man kan se hvordan holdningen til at være i krig ændres, fra hvordan holdningen var i det første brev, han skrev. Det “herlige soldaterliv” bliver ikke beskrevet så herligt mere. Derimod beskrives rædselsslagne oplevelser og nogle hårde og seje dage i skyttegravene.

Kilden er en førstehåndskilde, eftersom han selv er tilstede. Der kan forekomme tendens i kilden, eftersom hans familie har mulighed for at forlange hjemsendelse af deres søn. Han har derfor et motiv til at overdrive i sine fortællinger, der får krigen og livet som soldat til at fremstå mere forfærdeligt.

# data[].attributes.body
Greenhouse Burggarten også kaldet Palace´s Garden er en del af Belle Epoque, som betyder “den skønne tid” det er en betegnelse for en epoke i Frankrigs historie og resten af den europæiske historie. Det varede fra slutningen af 1800-tallet og til 1. verdenskrig. Det var en tid, som var omfattet af byggeaktivitet omkring de store boulevardanlæg og af en blomstrende kultur. Greenhouse Burggarten er et eksempel fra denne tid, og et tydeligt eksempel på den byggestil man havde. Den ligger i Wien i Østrig og er bygget af Friedrich Ohmann som var en østrigsk arkitekt. Stilen er meget romantisk og detaljeret. Selvom denne bygning ikke skiller sig meget ud fra andre bygninger fra denne tid, viser den hvordan man ønskede at fremstille samfundet. Her spiller det funktionelle kildebegreb ind da, vi kan bruge den til at se hvordan man ønskede at fremstille samfundet.  Man ville gerne gøre noget ekstra for at ens land blev fremstillet flot og elegant, dette var arkitekturen et tydeligt eksempel på.

# data[].attributes.body
Bauhaus-stilen skete på baggrund af første verdenskrig, og var en ny arkitektur-type. Det blev udviklet af den tyske arkitekt Walter Gropius, som til at starte med grundlagde kunstskolen ‘Bauhaus’, som senere udviklede sig til en arkitektform. Skolen blev grundlagt i 1919, hvilket vil sige året efter krigen sluttede. Bauhaus havde stor indflydelse på eftertidens kunst inden for bygningskunst, billedkunst og den industrielle formgivning.

I designformen Bauhaus er der fokus på rene linjer og det rene udtryk. Ideen var, at kunst og håndværk skulle kobles sammen i et. Det var generelt meningen, at design skulle have en funktion, så det blev mere praktisk end tidligere. Disse værdier, der ligger bag stilen, er stadig relevante, eftersom stilen stadig ses den dag i dag.

# data[].attributes.body
Denne praktiske og funktionelle stil, som Walter Gropius udviklede, skete højst sandsynligt på baggrund af hans oplevelser under 1. verdenskrig, hvor han var soldat. Ligesom det kunne ses i Viktor Frandsens breve, har Walter Gropius muligvis haft samme udvikling i sit syn på krig, fra før og efter 1. verdenskrig. Derfor havde han, ligesom mange andre dengang, et behov for ændring, da de vendte tilbage fra krigen. Hans oplevelser kom til udtryk gennem arkitekturen og kunsten den vej, mens andre viste det gennem musik og andre former for kunst. Værdierne med rene linjer og det mere rene udtryk var et generelt kendetegn ved de forskellige former for kunst efter første verdenskrig. Det er tydeligt at se hvor meget arkitetturen har ændret sig, inden krigen så man meget til den romatiske og detaljeret stil, hvor efter krigen blev det mere praktisk og simpelt.

For at besvare den overordnede problemstilling, kan det konkluderes at synet på den hæderlige krig ændrede sig blandt folket efter 1. verdenskrig. Kilderne om Viktor Frandsens breve, beskriver denne forandrede opfattelse af tilstedeværelsen i krig. Et hæderligt soldaterliv bliver til beskrivende scener om overlevelse. Disse tanker og holdninger spredes til hjemlandet, der kommer til udtryk i arkitekturen, hvor byggestilen ændres. 1. verdenskrig har derfor haft en stor betydning for de lande, der var med i krigen.