# data[].attributes.body
Hem escollit bàsquet.

# data[].attributes.body
35 milions. És el nombre de practicants de surf que s'estima a tot el món (Ponting/O'Brien) al llarg de 162 països. Una xifra que creix a raó d'un milió de practicants nou a l'any (en 2002 era només de 10 milions). El continent americà estaria al capdavant amb 13,5 milions de surfers.

# data[].attributes.headline
Entranyable és poc: així era Carissa Moore amb 7 anys

# data[].attributes.subject
Entranyable és poc: així era Carissa Moore amb 7 anys

# data[].attributes.body
Recuperem un petit reportatge que li va fer KHON2 a la nena que seria pentacampeona del món i primera campiona olímpica de surf de la història.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En verano del 2021, Carissa Moore (27 de agosto del 92, Honolulu) se colgaba del cuello la primera medalla de oro de la historia del surf en unos Juegos Olímpicos. Poco después, en septiembre, la surfista hawaiana levantaba también el quinto título de campeona del mundo de surf al ganar las Rip Curl WSL Finals en Lower Trestles (California). Consolidaba, así, su posición como una de las mejores surfistas de la historia.

Hoy, jueves, aprovechamos como suele ser habitual en As Acción para rememorar momentos históricos del pasado de los deportes de acción. Y le ha tocado el turno a una Carissa Moore que obviamente también fue una niña en su día. En concreto, una niña de 7 años que surfeaba mejor que la mayoría de adultos y a la que los mayores se acercaban para decirle "eres muy valiente, serás surfista profesional cuando seas mayor". Sus predicciones se quedaron cortas.

Entrañable trabajo el que hizo Ron Mizutani en febrero del 2020 grabando a Moore surfeando y entrevistándola para KHON2 Hawaii Sports. Explica que es con su padre, Chris Moore, uno de los mejores nadadores del Estado, con quien surfea: "Me mete en las olas y me dice cuándo tengo que meterme bajo el agua". Y cuando le preguntan si tiene miedo al surfear, lo tiene clarísimo: "No".

Pero entre sus declaraciones más divertidas está la de considerar que "es difícil para una niña porque tienes los brazos pequeños". O que "el surf es divertido porque es diferente cada día". Todo eso con algún agujero que ha dejado la caída de los dientes típica de su edad y una actitud adorable, además de mucho estilo sobre la tabla de surf. Algo que no ha perdido ni con cinco títulos de campeona del mundo y un oro olímpico. Y lo que puede venir, que su carrera todavía no ha terminado (acaba de ganar el Margaret River Pro).

# data[].attributes.attachment_link.title
Entrañable es poco: así era Carissa Moore con 7 años

# data[].attributes.attachment_link.description
En verano del 2021, Carissa Moore (27 de agosto del 92, Honolulu) se colgaba del cuello la primera medalla de oro de la historia del surf en unos Juegos Olímpicos. Poco después, en septiembre, la surfista hawaiana levantaba también el quinto título de campeona del mundo de surf al ganar las Rip Curl WSL Finals en Lower Trestles (California).

# data[].attributes.headline
Aquestes són reflexions d'alguns jugadors

# data[].attributes.subject
Aquestes són reflexions d'alguns jugadors

# data[].attributes.body
“No puedes tener miedo de fracasar. Es la única forma en la que triunfas, no vas a triunfar siempre, lo sé.” (LeBron James)

“El talento gana partidos, pero el trabajo en equipo y la inteligencia ganan campeonatos.” (Michael Jordan)

“Siempre tienes que estar al límite. Tienes que hacer cada entrenamiento, cada partido, como si fuese el último” (Kobe Bryant)

“La fuerza del equipo está en cada miembro individual. La fuerza de cada miembro está en el equipo.”

“El éxito no es un accidente, el éxito es una elección.”

# data[].attributes.body
El 22,5% de la població general juga a basquetbol;
Del qual el 15% són homes i el 7,5% són dones.

# data[].attributes.body
El 22,5% de la població general juga a basquetbol;
Del qual el 15% són homes i el 7,5% són dones.

# data[].attributes.headline
Terrible acoso a una futbolista de 13 años en Malaga.

# data[].attributes.subject
Terrible acoso a una futbolista de 13 años en Malaga.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Agencia Atlas - 26/04/2023 09:20

Una niña portera de fútbol, de 13 años, de Málaga, ha pasado uno de los momentos más duros en el terreno de juego. En el último partido, recibió todo tipo de insultos. Comentarios sexistas y acoso de otros jugadores, de niños como ella y también de quienes deberían dar más ejemplo, algunos adultos, como el entrenador rival. El pasado domingo, esta niña de 13 años pasó uno de sus peores momentos desde que juega al fútbol. Es la portera de un equipo infantil de Málaga. Y en medio de un partido empezó a recibir insultos de jugadores contrarios. Su padre estaba con ella. Insultos machistas y sexistas muy fuertes, algunos preferimos no emitir por su dureza. El acoso venía, de jugadores de unos 13 años. Su padre, indignado, pidió explicaciones al entrenador contrario y su respuesta fue casi peor que los propios insultos. Ella estuvo pensando si se retiraba del partido. Mientras, el equipo rival ha abierto una investigación. -Redacción-

# data[].attributes.attachment_link.title
Público Tv - Terrible situación de acoso a una futbolista de 13 años en Málaga

# data[].attributes.attachment_link.description
Una niña portera de fútbol, de 13 años, de Málaga, ha pasado uno de los momentos más duros en el terreno de juego. En el último partido, recibió todo tipo de insultos. Comentarios sexistas y acoso de otros jugadores, de niños como ella y también de quienes deberían dar más ejemplo, algunos adultos, como el entrenador rival.

# data[].attributes.headline
Diana Ávila - Con és la situació actual en l'àmbit esportiu per la dona? Hi ha igualtat

# data[].attributes.subject
Diana Ávila - Con és la situació actual en l'àmbit esportiu per la dona? Hi ha igualtat

# data[].attributes.body
Per començar jo crec que tot el tema de l'esport per la dona no és "fàcil", perquè, molts homes diuen que el futbol per noies, motos per noies, formula 1 per noies i tots aquests esports que, sempre hem vist a la tele que el feien homes, normalment no estan d'acord:

- Que si els homes són millors que les dones (en l'esport)
- Que si els partits de futbol (per exemple) de dones són més avorrits que el d'homes.

Sempre hi ha alguna cosa que inventen perquè la gent pensi que és veritat. Per exemple no és just que un noi cobri més que una dona en l'esport (jo com he escollit el futbol m'enfocaré en això).

Messi: 35.000.000 € a l'any.
Alexia Putelles: 650.000 € a l'any.

També en la televisió. Els partits d'homes s'anuncien, fins a la ràdio. Per jo mai he sentit que diguessin:

"Avui jugarà el Barça femení i el Madrid femení, a les 21:00 de la nit"
Almenys jo no ho he escoltat mai. I jo crec que és perquè com sempre hem estat acostumats a veure solament el masculí (que no diré que no van arribar primer) però, també hem d'acostumar-nos al femení. Que no dic que siguin completa ment iguals pero, es quasi el mateix, l'únic es que la ment de els homes machistes impideixen que els joves, adults, bois petits, pensin que el que diuen ells esta bé.

Això es una lluita que es molt llarga i dura, però jo crec que en un futur avançarem molt més.

I no, NO hi ha igualtat.

# data[].attributes.headline
Surf-"El deporte de la tabla es solo para hombres con buen equilibrio"Paraules escrites per alguns surfistas homes professionals

# data[].attributes.subject
Surf-"El deporte de la tabla es solo para hombres con buen equilibrio"Paraules escrites per alguns surfistas homes professionals

# data[].attributes.body
Aqui parlarem sobre el masclisme que hi ha al surf.
Els surfistes professionals que son homes pensens que les dones no poden fer aquest tipus de esport,encara que hi ha homes que si creue això,la majoria de gent que fa surf professional que son homes pensan això,les dones ja han demostrat la seva  habilitat a la tabla.Poc més del 25% de les persones que fan surf professional son dones.

Hi ha igualtat?

Cada vegada més,al principi del surf no deixaben entrar a les dones per fer surf,despres van anant agafant més drets al surf,a partir de l'any 1870 van deixar a les dones anar a la platxa per fer surf,a partir de 1950 ja van deixar competir a les dones al surf

# data[].attributes.body
“’Campeonas Invisibles’ pretende  dar visibilidad a la mujeres deportistas que han logrado títulos internacionales, medallas olímpicas, hacer un seguimiento de su trayectoria deportiva, descubrir su realidad a la sociedad valenciana y conseguir una especie de justicia social”, explica la directora de la cinta.

# data[].attributes.body
10 dones que han fet història i que han patit molt

# data[].attributes.attachment_link.title
10 MUJERES que han hecho historia en el DEPORTE | Corazón

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquesta informació es va publicar originalment el 8 de març de 2018 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.

La presència de la dona als mitjans de comunicació és un dels cavalls de batalla de la vaga feminista. Als informatius catalans només protagonitzen el 27% de les informacions. Tanmateix, la xifra es redueix a una xifra absolutament marginal -per sota del 3,5%- en el cas dels esports, segons un informe realitzat per La Fosbury, el mitjà especialitzat en "l'altre esport".

L'esport masculí ocupa el 96,5%

L'estudi del TN Esports de TV3 fet entre l'agost i l'octubre de 2016 va reflectir una situació que vam qualificar de desoladora: l'esport femení comptava únicament amb el 6,19% de la quota de pantalla. Durant les setmanes i mesos posteriors a la publicació de l'estudi aquesta dada va ser utilitzada en diversos actes com a toc d'alerta, també entre alguns periodistes esportius de la televisió pública catalana. Tothom entenia que era una dada que calia capgirar i que les dones mereixien una quota de pantalla molt superior.

Un dels grans objectius dels nous informes presentats l'octubre del 2017 era comprovar si un any després les coses havien canviat i la televisió pública de Catalunya havia començat a deixar enrere aquell 6,19%. Els resultats, però, són francament pitjors i situen el paper de les dones esportistes en un estadi residual de la informació esportiva. Els esports, a TV3, continuen essent cosa d'homes.

A continuació, les dades més significatives d'aquest estudi en clau de gènere:

1. La quota de pantalla de l'esport femení es redueix fins al 3,48%

Durant els darrers 100 blocs d'esports del telenotícies l'esport protagonitzat per dones ha acumulat menys de mitja hora a les nostres pantalles. L'esport practicat per homes, simultàniament, ha disposat de més de 13 hores i mitja d'informació. La diferència és abismal i així ho reflecteixen les dades: l'esport masculí s'endú el 96,52% de la quota de pantalla disponible i l'esport femení el 3,48%.

Les notícies "neutres" s'han distribuït de forma equitativa entre les dues categories. Per exemple, una notícia de 20 segons sobre la presentació del Pacte nacional de l'activitat física i de l'esport ha destinat 10 segons a l'esport masculí i 10 més a l'esport femení. Les notícies "neutres" que han comptat amb declaracions d'un o més homes (no hi ha el cas contrari) han estat atribuïdes, directament, a l'esport masculí. En casos d'informacions mixtes, hem procurat distribuir el temps segons la presència en pantalla (per paraules o imatges) dels seus protagonistes homes i dones.

En qualsevol cas, un any després del primer estudi es comprova l'efecte dels Jocs Paralímpics en l'informe de 2016: l'èxit d'esportistes com Núria Marquès, Sarai Gascón o Elena Congost a Rio de Janeiro va condicionar a l'alça la quota de pantalla de l'esport femení. Del 6,19% al 3,48%.

Les dones són molt poc visibles als esports dels "Telenotícies". Foto: TV3

Més enllà de disposar del 3,48% de la quota de pantalla, hi ha altres dades que dibuixen un paper residual de les dones en la informació esportiva. Només 11 dones esportistes han fet declaracions davant les càmeres en els blocs d'esports dels 100 telenotícies consecutius analitzats. Entre elles, només Garbiñe Muguruza ha repetit presència davant les càmeres, fent declaracions en dues ocasions.

Més enllà de Muguruza les protagonistes han estat les següents: la corredora de muntanya Núria Picas; la patinadora freestyle María Muñoz (en un reportatge sobre Michel Prado); quatre integrants del CPA Olot (Anna Quintana, Ester Fàbrega, Ester Planella i Lídia Jiménez) i una del CPA Girona (Nuri Soler) arran del seu or i la plata al campionat del món en grups de xou grans, amb quatre declaracions a l'aeroport en un mateix telenotícies; l'amazona Laura Roquet, en un reportatge centrat en la seva figura; una jugadora de futbol inclusiu de qui desconeixem el nom; i Mireia Belmonte, després de participar en un aquatló.

Per contextualitzar aquestes dades, i sortint de les declaracions constants del futbol masculí, ens fixem en Fernando Alonso, un pilot que no és català i que ha aconseguit resultats molt discrets durant aquest 2017 a la Fórmula 1. El bloc d'esports de TV3 li ha cedit el micròfon en cinc ocasions durant el mateix període de temps i en un altre telenotícies hem escoltat les seves declaracions a través de la ràdio del seu monoplaça.

3. La portada, territori d'homes

La jerarquia informativa del TN Esports també situa les dones en un segon pla. 100 notícies han encapçalat els blocs d'esports durant el període de temps analitzat. En només una ocasió la notícia més rellevant del dia esportiu ha tingut protagonisme femení. Garbiñe Muguruza va encapçalar l'informatiu en una peça conjunta amb Rafael Nadal per explicar que els dos tennistes formats a Barcelona havien assolit el número 1 del rànquing mundial de forma simultània.

Durant el període de temps analitzat l'esport femení ha comptat amb alguns èxits incontestables d'àmbit internacional. La jerarquia informativa, però, els ha concedit menys temps i una posició no prioritària a l'escaleta del dia. Ens fixem en el telenotícies vespre del 2 de setembre, el dia en què Núria Picas va guanyar l'Ultra Trail del Mont Blanc i en què la selecció espanyola d'hoquei patins es va proclamar campiona del món. TV3 va dedicar la portada a una informació sobre el mercat de fitxatges del FCB de futbol.

Les dones són poc visibles als esports dels "Telenotícies". Foto: TV3

4. Desigualtat informativa

No és senzill trobar un escenari competitiu en què puguem equiparar el seguiment informatiu de l'esport masculí i el femení. Podríem posar elements sobre la taula tan diversos com la repercussió social o l'interès dels aficionats per condicionar, per exemple, la diferència en el seguiment de la primera divisió masculina de futbol envers la mateixa competició en categoria femenina. Per aquest motiu ens fixem en un cas concret que ens permeti comparar de tu a tu les dades en funció del gènere.

S'ha escollit el campionat del món d'hoquei sobre patins, ja que s'emmarcaven en la mateixa competició (World Roller Games) i es disputaven de forma successiva. A més, els jugadors catalans eren àmplia majoria tant en l'equip femení espanyol com en el masculí i totes dues seleccions eren aspirants a endur-se al títol i es van acabar penjant la medalla d'or. Un patró d'interès informatiu calcat.

L'evolució de la selecció d'hoquei patins espanyola femenina al mundial i el seu èxit final van comptar amb 55 segons totals de seguiment al TN Esports. 7 campiones del món que només van ser notícia el dia del seu triomf (2 de setembre) amb 22 segons a l'edició migdia i 33 segons al vespre. TV3 no va emetre cap declaració de les campiones.

La selecció espanyola d'hoquei patins masculina va comptar amb 4.53 minuts de seguiment durant el mundial. 8 notícies diferents (inclosa l'arribada a l'aeroport del Prat) amb informació del resultat dels seus partits en les eliminatòries prèvies a la final i diverses declaracions dels seus protagonistes a les eliminatòries, a la final i a la rebuda a l'aeroport. El mateix escenari i el mateix èxit, però una cobertura informativa molt diferent.

5. Discontinuïtat informativa

En el 100% dels TN Esports analitzats l'esport masculí ha estat protagonista. Per contra, l'esport femení només ha tingut presència en el 46% dels telenotícies analitzats. En 54 edicions, doncs, TV3 ha associat la pràctica de l'esport únicament als homes.

Les dades també indiquen que només en 16 dels 46 espais en què les dones han estat protagonistes l'esport femení ha comptat amb més de mig minut d'atenció informativa. En 30 casos, doncs, s'ha fet referència a l'esport femení amb un còmput total de temps inferior als 30 segons. En 4 ocasions l'esport femení ha superat els dos minuts de cobertura, amb un topall de 2 minuts i 38 segons en l'edició migdia del dia 3 de setembre. Durant el període analitzat els TN Esports de TV3 han comptat, de mitjana, amb més de 8 minuts d'informació esportiva.

El Barça de futbol, Garbiñe Muguruza en tennis, Núria Picas i l'Uni Girona en bàsquet són els quatre únics elements informatius de l'esport femení que han comptat amb notícies en setmanes diferents de l'estudi.

Aquesta situació de seguiment informatiu, per contra, és una constant en molts casos de l'esport masculí: els equips catalans i no catalans de primera divisió de futbol, els tres equips catalans de segona divisió, el Lleida esportiu de segona B, el PSG o el Manchester City en altres lligues de futbol, el mundial de motociclisme, la fórmula 1, Rafa Nadal, Roger Federer o Albert Ramos en tennis, el FCB, el Joventut o la selecció espanyola de bàsquet, Kilian Jornet, el FCB d'handbol, el FCB o el Catgas Santa Coloma de futbol sala...

A continuació, les propostes de La Fosbury per garantir la igualtat de gènere i la diversitat esportiva.

Aquest contingut ha estat elaborat i publicat originalment per La Fosbury, podeu llegir totes les informacions de "l'altre esport" clicant en aquest enllaç.

Mostra el teu compromís amb NacióDigital.
Fes-te subscriptor per només 59,90€ a l'any, perquè és el moment de fer pinya.
Fes-te subscriptor

# data[].attributes.attachment_link.title
L'esport femení, invisible al "Telenotícies"

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquesta informació es va publicar originalment el 8 de març de 2018 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada. La presència de la dona als mitjans de comunicació és un dels cavalls de batalla de la vaga feminista. Als informatius catalans només protagonitzen el 27% de les informacions.

# data[].attributes.headline
Gerard Oliveras - Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona? Hi ha igualtat?

# data[].attributes.subject
Gerard Oliveras - Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona? Hi ha igualtat?

# data[].attributes.body
La situació actual de l'àmbit esportiu per a la dona va millorant molt a poc a poc perquè encara hi ha desigualtats, com han els diners que guanyen que es molt menys de la meitat que els homes , en l'importancia que nosaltres donem i el reconeixament de que elles estan lluitant.
per què l'esport tant com el masculi com el fameni tinguin les mateixes oportunitats .
Les condicions en l'esport femeni no són les mateixes que las del masculi com per exemple: el Barça femeni normalment juga al mitjdia a una hora on molt poca gent pot anar a veure i jugen en un camp molt més petit

# data[].attributes.headline
Fran Morales - “El motociclismo es solo para hombres, no para niñas”. Hablando expresamente sobre el machismo en el ámbito del deporte en general, con ejemplos sobre ruedas.

# data[].attributes.subject
Fran Morales - “El motociclismo es solo para hombres, no para niñas”. Hablando expresamente sobre el machismo en el ámbito del deporte en general, con ejemplos sobre ruedas.

# data[].attributes.body
El machismo es vulgar y bastante informado sobre cualquier acción de este tipo, pero no es bastante visto en los deportes.

La mayoría de plazas en general del deporte están inscritas sobre hombres, bastantes pocas plazas son de mujeres y necesitan más espacio. Mujeres reprimidas a la hora de inscribirse en deportes donde el machismo es más claro, como lo puede ser el Futbol o el motociclismo.

En esta ocasión hablaremos de este último, como los dirigentes de este deporte reprimen a las mujeres y como las personas no tienen en cuenta este problema.

En la mayoría de deportes se tiene en cuenta que quiere ver el espectador; es decir, si la gente está dispuesta ver un deporte con hombres jugando o mujeres, los cuales son aspectos bastante superficiales. Las empresas que promocionan al equipo solo miran el aspecto monetario.

En el futbol es con las promociones de empresas y fichajes en los jugadores

En el motociclismo son las apuestas.
Estas son más marcadas en el deporte de carreras, muchos de ellos apuestan a los jugadores que creen que ganaran la carrera.

Aunque esto no sea malo para el deporte, ya que ese es la forma monetaria principal. Pero en el motociclismo femenino este se ve reducido más y no puede llegar a tener el mismo nivel que los campeonatos más altos.

No solo la diferencia monetaria es notable, sino también en el ámbito social es reprimido. Muchos grupos no quieren a las mujeres y no se tienen en cuenta. También ellas reciben insultos de personas mayoritariamente hombres, los cuales reprimen más el estado de la víctima.

- Diferencia monetaria
- Diferencia social
- Reprimir a la mujer

Conclusión: El deporte es un ámbito el cual todos tienen que hacer, y la gente que deciden que este ambito sea profesional, ayudar a aquellos que quieran llegar lejos, ya que sean mujeres, hombres o personas con discapacidades.

# data[].attributes.headline
Marc Marquez i Pablo Motos Parlen del com es el  motociclisme mundial mixt

# data[].attributes.subject
Marc Marquez i Pablo Motos Parlen del com es el  motociclisme mundial mixt

# data[].attributes.body
Qui va inventar el futbol femení?
Nettie Honeyball a l'any 1892

Qui és la millor futbolista femení, del món?
Alexia Putellas.

Quan es va declarar que el futbol femení és professional?
Es va declarar el 15 de juny del 2021

# data[].attributes.headline
Alexia Putellas: “És important millorar les condicions de les jugadores”

# data[].attributes.subject
Alexia Putellas: “És important millorar les condicions de les jugadores”

# data[].attributes.body
“És recent que les jugadores hagin començat a professionalitzar-se, i a penes hi ha hagut temps per a realitzar estudis i conèixer una mica més el cos de les futbolistes”, va explicar.

# data[].attributes.headline
Mar Sallent- Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona? Hi ha igualtat?

# data[].attributes.subject
Mar Sallent- Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona? Hi ha igualtat?

# data[].attributes.body
Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona?
No es valora tan bé com el masculí per exemple: en el futbol.

Hi ha igualtat?
No hi ha igualtat, no hi ha per promocionar el esport femení. Jo crec que aixo es pot millora en la societat.

# data[].attributes.attachment_caption
Laia Sanz charla con Cristina Gutiérrez: "Ahora vas a una carrera de chavales y está lleno de niñas" - Compartido por Fran y Xavi para hablar sobre la igualdad.

# data[].attributes.headline
Laia Sanz i Cristina Gutiérrez parlen sobre el masclisme al deport de motociclisme i en general.

# data[].attributes.subject
Laia Sanz i Cristina Gutiérrez parlen sobre el masclisme al deport de motociclisme i en general.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Las dos referentes femeninas del Rally Dakar conversan sobre igualdad, compañerismo y aventuras antes de arrancar la cuarta edición del mítico rally en Arabia Saudí

Cristina Gutiérrez y Laia Sanz en el en Sea Camp de Yanbu (Arabia Saudí) antes de la salida del Rally Dakar.

Laia Sanz i Pla-Giribert (Barcelona, 1985) y Cristina Gutiérrez Herrero (Burgos, 1991) se saludan y abrazan efusivamente al verse por primera vez desde que aterrizaron en Arabia Saudí. Llevan ya tres días en el campamento XXL que la organización del Dakar ha montado a orillas del Mar Rojo, donde las más de 3.000 personas que forman el convoy de la prueba ultiman los detalles de la 45ª edición. El rally arranca hoy con una etapa prólogo de 12,5 km cerca de la población costera de Yanbu, al oeste del país. Tanto la catalana, en su segunda participación en coches, como la castellanoleonesa, en la categoría T3 de prototipos ligeros, buscan resultados ambiciosos: la primera quiere llegar entre los 15 mejores vehículos a Dammam el próximo 15 de enero; la segunda parte como candidata a la victoria en su clase. De por medio, a los 820 participantes les esperan 8.549 kilómetros de aventura, 4.709 de ellos cronometrados, divididos en 15 etapas que buscan dotar de más dureza a la prueba. En conversación con EL PAÍS, ambas competidoras reflexionan sobre su buen momento personal, los avances de la mujer en el mundo del motor y el reto que supone la cuarta incursión en el desierto saudí.

Pregunta. ¿Hay una relación especial entre las mujeres participantes?

Laia Sanz. A mí me es indiferente, me relaciono igual con todos.

Cristina Gutiérrez. Yo también. Somos uno más. Sí que hace ilusión ver a más mujeres, porque cuando Laia empezó no habría ni...

L.S. Éramos seis o siete en total, y ahora hay más de 50.

C.G. Un montón. Está bien, porque te hace ver que el tema está evolucionando.

P. ¿Se puede mantener amistad y rivalidad?

L.S. Sí. Yo, que vengo del mundo de la moto, pienso que allí hay todavía más compañerismo. Estás solo, te juegas la vida y puede ser que tu rival te salve la vida. Cuando hay un accidente, el primero que llega es tu oponente. Especialmente en el Dakar hay muy buen rollo. Por ejemplo, uno con el que me peleaba mucho es ahora mi copiloto [Maurizio Gerini].

C.G. ¡Anda! En coches es algo distinto, pero dentro del equipo se comparten piezas si hace falta. Esto solo pasa en el Dakar, y el ambientillo es una de las cosas que más engancha.

P. ¿Cómo viven los días previos al inicio?

C.G. Con muchas ganas de empezar.

L.S. A mí se me hace muy largo. Soy nerviosa y me cuesta estar parada. Me aburro y encima hay colas para todo, es pesado. Tengo ganas de dar gas.

C.G. Yo necesito arrancar, coger ritmo. No me gusta la etapa de descanso, a la que paras...

L.S. ¡Te cuesta arrancar!

P. ¿Qué esperan de esta edición?

L.S. Siempre nos asustan. Siempre se dice que será el más duro, pero este año creo que es verdad. Hay más kilómetros, hay más días. Los coches no podremos parar durante el repostaje, y es incómodo. No puedes ir al baño, comer bien durante la etapa, y eso endurecerá la carrera.

C.G. El Empty Quarter [ el cuadrante vacío del desierto saudí], cuando ves el perfil de etapa, muy corta, te hace pensar.

L.S. Eso es trampa. En el Dakar, cuando hay una etapa tan corta es que es jodida.

P. ¿Se fijan mucho en lo que hacen los demás competidores?

L.S. Hay poco tiempo. Es llegar, comer, fisio. Hay gente a la que no ves durante todo el Dakar. Seguramente no nos veremos en toda la prueba, pero al final terminas contándote las batallas.

C.G. Igual cenando, de pasada, un '¿qué tal?' Cada uno tiene su rutina, pero es interesante hablar con otra gente de tu categoría.

P. ¿Cómo va el tema de la inclusión en el deporte de motor?

L.S. Miro atrás y, por suerte, el tema ha cambiado mucho.

C.G. Solo con ver el número de mujeres ya no sientes tanto respeto. Cuando empecé, la única referencia que tenía era Laia. Tenía ese miedo de ver si podía entrar en este mundo sin más. Lo que más me ha costado es hacerme valer, a veces cuando yo digo algo no se creen del todo que pueda tener esa experiencia, y eso todavía me cuesta ahora. Hoy, por lo general, ya no es lo normal.

L.S. Y no son solo las pilotos. En un equipo antes eran todo tíos, y ahora hay una ingeniera y una mecánica en el mío, en trabajos que se consideraban de hombres.

P. Aun así, en el campamento hay una clara mayoría son hombres.

L.S. Hubieras alucinado hace 10 años.

C.G. Los baños de chicas vacíos... (ríe)

L.S. ¡No había nadie!

P. Son pilotos consolidadas, ¿notan si les dan más proyectos interesantes?

L.S. No nos dan, no, nos lo curramos. En la moto sí había demostrado mucho, pero en coches estoy empezando de cero. Sales de tu zona de confort, y lo que hice antes no sirve de demasiado, aunque algo ayuda.

C.G. Tengo menos experiencia que Laia, pero si es cierto que, aunque estos años parece que todo va bien, es verdad que tienes batallas mentales, dudas de ti misma. Es un trabajo donde no desconectas nunca, y a mí al menos me cuesta. Siempre estamos trabajando, buscando patrocinios.

P. ¿Creen que hay todavía diferencia de trato respecto a los hombres?

L.S. Con los Mundiales que he ganado en moto, si fuese un tío podría retirarme y trabajar poco. No será así, pero tampoco hay que engañarse. El hecho de ser mujer en un ámbito donde no era lo normal también me ha ayudado. En las motos me costó muchos años demostrar mi valía, entrar en el equipo oficial. Siempre había que demostrar más.

C.G. Al final, la que entra tiene la lupa encima. Si haces algo mal, parece que es tres veces peor que el error de un hombre. Si cometes un error, parece que te están mirando mal. Sí estoy de acuerdo con Laia sobre el tema de la atención y los patrocinios, hay dos caras de la misma moneda.

L.S. Hay que recordar que este es un mundo muy difícil para cualquiera. También hay pocos hombres que no deban trabajar mucho y poner de su bolsillo para llegar al Dakar. En ciertas cosas nosotras lo tenemos peor, pero soy optimista y vamos por el buen camino.

P. Por vuestro trabajo, como es el caso, viajan a sitios donde los derechos de la mujer dejan mucho que desear, ¿les incomoda?

L.S. En el Dakar vivimos en una burbuja. Vas de la etapa al vivac, y es como estar en casa.

C.G. No vivimos la realidad de aquí.

L.S. No estamos integrados, es un mundo paralelo.

P. ¿Cómo ha sido competir como compañeras de Carlos Sainz y Sébastien Loeb en la Extreme E?

L.S. Ha sido genial, creo que para las dos.

C.G. Aprendes todo el rato.

L.S. Imagínate empezar en el mundo de los coches con Carlos. Seguro que ha acelerado mi proceso de aprendizaje. No hubiera podido aprender tan rápido y tan bien sin alguien como él acompañándome.

C.G. Sébastien es muy natural. Es como un padre deportivo, un amigo. Es tan sincero con todo. Hay muy buen rollo, me ayuda con todo y nos lo pasamos muy bien. ¡Es una leyenda! Todavía no me lo creo.

P. ¿Qué significaría que una de vosotras, o cualquier otra mujer, volviera a ganar el Dakar?

L.S. Ya lo hizo Jutta [Kleinschmidt], y hay que repetir. Hay que ir a por ello.

C.G. Para mí es cuestión de estadística. Cuantas más mujeres haya será más fácil que alguna gane. Hay que empujar, y Laia ha demostrado que puede conseguirlo. Yo en mi categoría estoy peleándome como puedo. Hay que darlo todo y luego tener algo de suerte.

P. ¿Sería posible un Dakar paritario en el futuro?

L.S. No soy partidaria de forzarlo. Es un tema de educación. Yo cuando empecé de pequeña era la única, un bicho raro. Me decían marimacho y de todo. Ahora tú vas a una carrera de chavales y está lleno de niñas. No hay que repartir los números como los ministros. Yo creo en la gente que es válida y competitiva.

C.G. Pienso lo mismo. Con tener la libertad de hacer y decidir, eso ya sería un gran logro.

Más información

# data[].attributes.attachment_link.title
Laia Sanz charla con Cristina Gutiérrez: "Ahora vas a una carrera de chavales y está lleno de niñas"

# data[].attributes.attachment_link.description
Las dos referentes femeninas del Rally Dakar conversan sobre igualdad, compañerismo y aventuras antes de arrancar la cuarta edición del mítico rally en Arabia Saudí Laia Sanz i Pla-Giribert (Barcelona, 1985) y Cristina Gutiérrez Herrero (Burgos, 1991) se saludan y abrazan efusivamente al verse por primera vez desde que aterrizaron en Arabia Saudí.

# data[].attributes.headline
Izan Artigas- Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona? Hi ha igualtat?

# data[].attributes.subject
Izan Artigas- Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona? Hi ha igualtat?

# data[].attributes.body
Per fer aquesta reflexió utilitzaré com referència el futbol, per poder comparar l'esport amb més espectadors del futbol masculí i el que ara més es parla.

En primer lloc, compararem els pressupostos dels dos esports en el FC Barcelona.

Masculí: 98 milions d'euros.
Femení: 7,7 milions d'euros.

Amb aquestes dades, en primer lloc, es mostra la diferència ABISMAL entre el femení i el masculí, 90,3 milions de diferència.

Per seguir, compararem el sou més alt d'un jugador del futbol masculí i el del futbol femení.

Masculí: Rober Lewandowski: 17.613.843 euros anuals bruts.
Femení: Alexia Putellas: 300.000 o 400.000 euros.

Que curiós, una altra vegada hi ha una diferència abismal, i jo crec que amb això ja podem fer una resposta bastant coherent a la pregunta feta, i aquí la meva resposta a la pregunta després d'haver vist aquestes dues comparacions.

Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona?

Òbviament, es veu que està molt desestructurada i que no es valora bé, com hauria de ser, és a dir, el futbol femení està molt infravalorat i jo crec que s'hauria d'augmentar el pressupost i també intentar que el futbol femení creixi més.

Hi ha igualtat?

Òbviament no, no hi ha igualtat perquè no hi ha el mateix pressupost, màrqueting, o medis per promocionar el futbol femení millor i poder avançar. Jo crec que per poder canviar això, hauríem de canviar primer la societat, una vegada ja no hi hagi societat masclista, es podrà avançar en els esports femenins.

Moltes gràcies per veure

Izan Artigas, NO LO BORREIS.

# data[].attributes.attachment_caption
Diana Ávila i Aroha Berenguel¿Por qué no ganan lo mismo los hombres y las mujeres en el futbol?

# data[].attributes.body
Aquest video es sobre una noia que explica el principis i com es el futbol femení en realitat.

# data[].attributes.attachment_link.title
¿Por qué no ganan lo mismo los hombres y las mujeres en el futbol?

# data[].attributes.headline
Surf-Perque el practiquen més dones que homes

# data[].attributes.subject
Surf-Perque el practiquen més dones que homes

# data[].attributes.body
El surf, una disciplina que ha guanyat popularitat en els últims anys entre moltes dones, ofereix una via de contacte única amb la naturalesa.
“La nostra etiqueta és #mujeresalmar i hi ha alguna cosa d'aquest intercanvi d'energia que es genera quan entrem a l'aigua que no sols està bo experimentar-ho, sinó a més fer-ho de manera conscient”, il·lustra Piula Neira, sòcia de Dela Surf Trips, un de les emprenedories pioneres de viatges de surf per a dones.

# data[].attributes.headline
La informació sobre esport femení en els teleinformatius de TV3 suposa el 10,4%del temps total de les notícies esportives. Es tracta d’un percentatge que triplicael registrat fa sis anys (3,9%), però que, en canvi, queda molt per sota de lapresència de la dona en la informació política, on assoleix el 38,9%

# data[].attributes.subject
La informació sobre esport femení en els teleinformatius de TV3 suposa el 10,4%del temps total de les notícies esportives. Es tracta d’un percentatge que triplicael registrat fa sis anys (3,9%), però que, en canvi, queda molt per sota de lapresència de la dona en la informació política, on assoleix el 38,9%

# data[].attributes.headline
Aleix Espargaró parla sobre l'élite i el preu que es té en conta, la seva resposta et pot sorprendre!

# data[].attributes.subject
Aleix Espargaró parla sobre l'élite i el preu que es té en conta, la seva resposta et pot sorprendre!

# data[].attributes.body
Aleix Espargaró es un dels millors motociclistes de MotoGP y del món el general, aquest parla de com el preu de l'élite i et pot sorprendre!

# data[].attributes.attachment_link.title
Áleix Espargaró se sincera sobre el precio que hay que pagar por estar en la élite - El Hormiguero

# data[].attributes.body
Aquest vídeo tracta sobre la història del Bàsquet, com era abans i com ara.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La presència de les dones en la informació esportiva avança, però encara està
massa lluny de la paritat. Aquesta és l'alerta que fa el Consell de l'Audiovisual de
Catalunya(CAC) sobre la bretxa de gènere que existeix en la programació
esportiva que s'emet per la televisió, tot i la millora notable experimentada en els
darrers anys.
Aquesta és la principal conclusió d'un estudi europeu coordinat pel CAC, en el
qual s'han analitzat vuit televisions públiques de Catalunya, França, Portugal,
Croàcia i Andalusia. L'informe és una iniciativa de la Xarxa d'Autoritats de
Regulació Mediterrànies (RIRM, per les sigles en francès), que aplega 27
autoritats audiovisuals de 24 països i territoris de la conca mediterrània. El RIRM
ja va realitzar un primer informe comparatiu sobre la presència de l'esport femení
l'any 2016.
La informació sobre esport femení en els teleinformatius de TV3 suposa el 10,4%
del temps total de les notícies esportives. Es tracta d'un percentatge que triplica
el registrat fa sis anys (3,9%), però que, en canvi, queda molt per sota de la
presència de la dona en la informació política, on assoleix el 38,9%.

Aquesta infrarepresentació de la dona en l'àmbit esportiu no és exclusiva de
Catalunya, sinó que també es produeix a França, Andalusia, Croàcia i Portugal.
De fet, els mitjans públics catalans i croates són els millor situats.
En relació amb Esport3, la presència de la dona esportista en l'informe del 2022
ha estat del 10,5%, la qual cosa suposa duplicar la dada de l'informe del 2016
(5,3%).
L'informe adverteix que les retransmissions esportives estan supeditades a la
capacitat dels diferents prestadors d'accedir a l'adquisició de drets d'emissió de
les competicions.
Les conclusions arriben després d'haver estudiat tres setmanes de programació
del 2022, amb mostres dels mesos de març, abril i maig. En total, les cinc
autoritats reguladores participants han analitzat 1.395 programes i més de 750
hores de programació.
Les cinc autoritats audiovisuals que han participat en l'estudi han estat les
següents: l'AEM de Croàcia, l'Arcom de França, el CAA d'Andalusia, l'ERC de
Portugal i el CAC. L'estudi ha analitzat la programació esportiva de vuit canals
de televisió de titularitat pública, dels quals sis eren generalistes i dos,
especialitzats en esports. En el cas de Catalunya, els canals analitzats han estat
TV3 i Esport3.
El president del CAC, Xevi Xirgo, ha dit: "La internacionalització del Consell de
l'Audiovisual de Catalunya és el que ens permet disposar d'estudis comparatius
a l'hora d'analitzar temes tan transcendents com la presència de l'esport femení
a les programacions esportives televisives".
La consellera responsable de gènere del CAC, Laura Pinyol, ha assenyalat:
"Passar d'un 4 per cent a un 10 per cent en sis anys és una molt bona notícia.
Ens felicitem, per exemple, per l'aposta continuada que ha fet la Corporació
Catalana de Mitjans Audiovisuals a través dels seus canals i això realment ens
ajuda a canviar la sensació entre la societat que la presència de l'esport femení
ha deixat de ser anecdòtica. Però en cap cas ens podem donar per satisfets,
perquè som molt lluny encara de la paritat".
Declaracions de tres esportistes i d'una periodista
També han realitzat declaracions tres esportistes catalanes, així com la
periodista de TV3 Maria Fernández Vidal, que considera que la paritat entre
esport femení i masculí és un objectiu que es pot aconseguir.
Les esportistes són: Laia Codina Panedas, jugadora de futbol del FC Barcelona;
María Pérez Araújo, jugadora de bàsquet de l'Uni Girona, i Clara Pérez
Calderón, jugadora del l'Atlètic Terrassa Hockey Club. Les tres coincideixen a afirmar que la situació ha millorat en els darrers anys, per bé que no es poden
donar per satisfetes i cal continuar amb la demanda de més espai per a l'esport
femení. [Podeu trobar les declaracions completes, en format vídeo, a l'enllaç
situat al final d'aquesta nota de premsa.]
Informe del CAC i del RIRM
Les dades analitzades han donat lloc a dos informes: en primer lloc, un elaborat
pel CAC, exclusivament sobre TV3 i Esport3; i, en segon lloc, un del RIRM,
coordinat pel CAC, que compara les dades de les vuit televisions de l'àrea
mediterrània. [Tots dos estan inclosos, via enllaç, al final d'aquesta nota de
premsa.]
L'informe del RIRM ha analitzat de manera separada tres tipus de programes:
els teleinformatius, els magazins d'esports i les retransmissions esportives.
Com a referència contextual en el cas de Catalunya, cal indicar que, segons
dades del 2021, les dones representen aproximadament una quarta part (27,3%)
de les 597.274 llicències esportives federades a Catalunya.
Teleinformatius
En els teleinformatius de TV3 (TN matí, TN migdia, TN vespre i rodets
informatius), la proporció d'informació esportiva protagonitzada únicament per
dones ha estat del 10,4%, tenint en compte tot el programa (titulars, cos principal
i bloc esportiu). El temps dedicat a l'esport masculí s'ha situat en el 80,4% i el
9,2% restant s'ha destinat a esports on participen conjuntament homes i dones.
Això suposa que la presència de dones esportistes s'ha triplicat en els darrers
sis anys, atès que el percentatge de TV3 va ser del 3,9% el 2016. Però encara
té espai per millorar si es compara amb la presència de la dona en la informació
política d'aquest canal: segons el darrer informe quadrimestral del CAC (gener[1]abril del 2022), la presència de la dona política en els teleinformatius de TV3 se
situa en el 38,9%.
En relació amb Esport3, la presència de la dona esportista a l'informe del 2022
ha estat del 10,5%, la qual cosa suposa duplicar la dada de l'informe del 2016
(5,3%).
Pel que fa a la resta de canals mediterranis, el temps dedicat a l'esport femení
ha oscil·lat entre el 19% de Croàcia i l'1,8% de Portugal. Cal puntualitzar que el
canal generalista croata (HRT1) n'obté la proporció més elevada, però, en canvi,
el temps de notícia és el més reduït en termes absoluts (poc més de dues hores).
El resultat d'Andalusia (on es va analitzar el canal Andalucía TV, que comparteix
informatius amb Canal Sur) ha estat del 8,3%. En el cas de França, els resultats
han estat gairebé la meitat que a Catalunya. En concret, France 2 ha destinat a l'esport femení el 4,7% del total de temps esportiu en els seus teleinformatius,
mentre que a France 3 s'ha situat en el 6,4%.
Magazins d'esports
En el segon bloc de l'informe s'han analitzat els magazins d'esports, presents
en els canals generalistes i, en el cas de Catalunya i de Croàcia, ubicats en els
canals especialitzats en esports respectius. Pel que fa al temps dedicat a l'esport
femení, els resultats han estat bastant minoritaris i, en alguns casos, pitjors que
els corresponents als teleinformatius.
En concret, la presència de continguts centrats en les dones ha oscil·lat entre el
14,3% i l'1,1%. El resultat més alt (14,3%) ha correspost a France 3, el doble que
en els teleinformatius d'aquest prestador. Molt semblant ha estat el cas
d'Andalucía TV (14,2%). En una posició per sota de la mitjana s'ha situat Esport3,
amb el 2,5%, una quarta part de la dada obtinguda en els teleinformatius del
mateix canal (10,5%). A la cua s'hi troba la RTP1 portuguesa, que, amb només
l'1,1%, està en línia amb el resultat dels seus teleinformatius (1,8%).
Encara en l'apartat de magazins d'esports, l'estudi també ha mesurat la
composició de les tertúlies i els debats, en els quals la presència de les dones
no depèn de l'actualitat informativa, sinó només de la decisió de la direcció dels
programes. Val a dir també que gairebé el 90% de les participacions en espais
de tertúlies i debats esportius s'ha detectat en els magazins dels dos canals
especialitzats en esports analitzats (Esport3 i SPTV de Croàcia). En els altres sis
canals generalistes, se n'han trobat, però en un nombre molt reduït, la qual cosa
requereix interpretar-ne amb prudència els resultats.
Pel que fa als dos canals especialitzats, la presència més elevada de tertulianes
i participants en debats ha estat a Esport3, on gairebé el 24% de les
intervencions ha estat per part de dones (sobre un total de 752 participacions).
Quant al canal SPTV, la proporció de dones en espais de tertúlies i de debats
esportius ha estat del 6,6% (sobre un total de 271 participacions).
Retransmissions esportives
L'informe adverteix que les retransmissions esportives estan supeditades a la
capacitat dels diferents prestadors d'accedir a l'adquisició de drets d'emissió de
les competicions.
Com en el bloc anterior, la major part de les retransmissions esportives s'han
emès pels dos canals especialitzats esmentats. En concret, Esport3 ha emès 98
retransmissions i el canal SPTV n'ha emès 93. La resta de canals generalistes
n'ha difós un total de 25.
En el cas d'Esport3, s'hi ha registrat un 30,6% de retransmissions d'esports
practicats només per dones. En el cas de TV3, el resultat ha estat del 100%, però cal matisar que aquest percentatge correspon al fet que només van emetre dues
retransmissions: dos partits de futbol de la Lliga Iberdrola, jugada per dones.
Pel que fa a Croàcia, totes les retransmissions s'han emès mitjançant el canal
especialitzat SPTV i la ràtio de competicions de dones s'ha situat en el 12,9%.

# data[].attributes.attachment_link.description
La presència de les dones a l´esport La presència de les dones en la informació esportiva avança, però encara està massa lluny de la paritat.

# data[].attributes.attachment_caption
Carrera Resistencia Féminas 2022 +Mixto Karting Menarguens - Compartido por Fran y Xavi.

# data[].attributes.headline
Carrera Resistència femení + Mixto Karting Menàrguens

# data[].attributes.subject
Carrera Resistència femení + Mixto Karting Menàrguens

# data[].attributes.body
Video sobre les carreres de Moto de la Copa catalana ANPA.

# data[].attributes.attachment_link.title
Carrera Resistencia Féminas 2022 +Mixto Karting Menarguens

# data[].attributes.body
En aquest vídeo explica la història de les dones amb el surf, un esport que es pensava que seria només d'homes, però va resultar que les dones tenien més interès per aquest esport.
Manu i dani

# data[].attributes.attachment_link.title
Surfing reports: especial dedicado al surf femenino | Programa 9

# data[].attributes.headline
Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona? Hi ha higualtat?

# data[].attributes.subject
Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona? Hi ha higualtat?

# data[].attributes.body
PAULA JIMÉNEZ MEDINA

Per fer aquesta comparació m'he enfocat en el futbol perquè la diferència és bastant notable.

Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona?

La situació actual, és que cada vegada el número d'esportistes femenines, cada vegada va augmentant i hi han més dones (casi el 50% de la població femenina) que cada vegada s'interesen més per l'esport.

Desgraciadament encara es segueixen veient actuacions poc desagradables com per exemple la que vam veure al documental de l'Alèxia; una noia rep comentaris masclistes (que són millor no dir-los) per ser noia i jugar a futbol.

Hi ha higualtat?

Encara que cada vegada, es reconegui més l'esport femení, encara hi han notables desigualtats, com per exemple: el sou; a Espanya, la quantitat mínima per una jugadora de la Primera Divisió femenina és de 16.000 euros, mentre que al masculí, la quantitat mínima per un jugador de la Primera Divisió és de 155.000 euros a què cal sumar-hi l'IPC, repartits en 14 pagues d'una mica més d'11.000 euros al mes.

A part de la diferència salarial, el futbol femení moltes vegades es futbol en obert, no es paga per veure-lo per la tele (o poques vegades) en canvi, la majoria de partits masculins, s'ha de pagar per veure-lo (a no ser que sigui un partit de la Selecció Espanyola, per exemple).

Gràcies per veure.

# data[].attributes.body
James Naismith, un professor canadenc d'educació física, va inventar el bàsquet el 1891 a l'YMCA de Springfield, Massachusetts, Estats Units. L'esport va guanyar ràpidament popularitat i es va expandir per les universitats i col·legis nord-americans a principis del segle XX.

# data[].attributes.attachment_caption
Nace el Mundial de Motociclismo Femenino - Comparte esta noticia Fran y Xavi.

# data[].attributes.body
Fa anys es va crear molts campionats de Motociclisme (MotoGP, 2 i 3, Campionat britànic de Superbike…), però no hi havia actualment algun campionat especific per les dones. Ara esten planejant para 2024 llançar Mundial de Motociclisme femení emprendada per la FIM.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nace el Mundial de Motociclismo Femenino

# data[].attributes.attachment_link.description
El Campeonato del Mundo de Motociclismo Femenino arrancará en 2024 y ya se conocen algunos detalles.

# data[].attributes.attachment_caption
Com és la situació actual en l’àmbit esportiu per la dona?Molt malament per que les dones no tenen moltes posibilitat per aconseguir una oportunitat per jugar 

# data[].attributes.body
Hi ha  igualtat? no hi ha igualtat per que no ganen mes diners i no son mes famoses

Gracies per mirar-lo

# data[].attributes.body
Número de jugadores (femení): 26 milions
Número de jugadors (masculí): 270 milions

Una futbolista professional guanya 150.000 euros

Un futbolista professional guanya 155.000 euros que s'ha de sumar-li l'IPC, repartits en 14 pagues d'una cosa més d'11.000 euros al mes.

Alexia Putellas: cobra 650.000 € --> La millor jugadora del món (femení)
Vinícius Júnior: cobra 20,85 MILIONS d'euros --> És bon jugador, però no el millor de tot el masculí.

# data[].attributes.body
Bretxa de gènere en el nombre de llicències federatives. El 27% de les llicències són femenines davant d'un 73% masculines.

Mapy Cristóbal

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Saltar al contingut principal

Llicències

Clubs

Homes

Dones

Total

Cricket

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

Pesca esportiva i casting

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

Surf

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible

Font: Consell Català de l'Esport.

Nota: Les unions de clubs són el pas previ a la creació d'una federació.

(..) Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible.

Nota metodològica

Definició de conceptes

Club esportiu

Associació privada amb personalitat jurídica i capaç d'actuar sense cap afany de lucre, formada per persones físiques, els objectius bàsics del qual són el foment, el desenvolupament i la pràctica continuada de l'activitat física esportiva.

Federació esportiva

Entitat privada d'interès públic i social dedicada a la promoció, la gestió i la coordinació de la pràctica dels esports reconeguts, constituïda bàsicament per associacions o clubs esportius, agrupacions esportives i altres entitats privades sense afany de lucre que entre les seves finalitats socials inclou el foment i la pràctica de l'activitat física i esportiva . Pot estar constituïda també, s'hi s'escau, per esportistes, tècnics, jutges o àrbitres o altres representants de persones físiques.

Llicència esportiva

Acreditació emesa per federació esportiva, consell esportiu o entitat esportiva a favor de l'esportista, per a la posada en pràctica de l'activitat física o la competició, i que comporta l'autorització i la vinculació amb l'organitzador de l'activitat. La seva durada pot ser anual, de temporada, o de durada inferior, i pot ser de tres tipus: federativa, escolar i d'activitat física.

Aspectes metodològics

Les dades de clubs i llicències les faciliten els Consells esportius i les Federacions esportives, atès que les llicències esportives les tramiten les entitats esportives (Decret 58/2010, de 4 de maig, de les entitats esportives de Catalunya, DOGC núm 6139, de 31.05.2012).

La informació no disponible es representa mitjançant el símbol ":". Quan el valor és inferior al de la unitat mínima que permet estimar l'operació estadística, o afecta el secret estadístic, el símbol utilitzat és "..".

# data[].attributes.attachment_link.title
Federacions esportives. Clubs i llicències

# data[].attributes.attachment_link.description
Saltar al contingut principal Llicències Clubs Homes Dones Total Cricket .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible Pesca esportiva i casting ..

# data[].attributes.body
Un documental que explica la història d'Alexia Putellas, una nena que va començar jugant a futbol al pati de l'escola i que ha estat la primera jugadora catalana en ser considerada la millor futbolista del món i en rebre la Pilota d'Or.

Mapy Cristóbal

# data[].attributes.attachment_link.description
Un documental que explica la història d’Alexia Putellas, una nena que va començar jugant a futbol al pati de l’escola i que ha estat la primera jugadora catalana en ser considerada la millor futbolista del món i en rebre la Pilota d’Or.