# data[].attributes.body
în cosmetică,

la fabricarea săpunurilor și detergenților,

în parfumerie,

în aromoterapie,

în cofetărie sau patiserie (esențele alimentare) etc.

# data[].attributes.body
Esențele sunt substanțe lichide, insolubile în apă, dar solubile în solvenți organici (hidrocarburi, eteri și alcooli). Se extrag prin antrenarea cu vapori, macerarea la cald sau extracție cu solvenți, din diferite parți ale plantelor.

# data[].attributes.body
Când moleculele aromatice se leagă de receptorii din nasul unei persoane, semnalul este transmis la bulbul olfactiv şi apoi la cortexul piriform. Cum nasul comunică direct cu creierul, mirosul ne poate trezi anumite senzații și amintiri. Mecanismul este unul instantaneu, pentru că simțul mirosului este direct conectat cu hipotalamusul și sistemul limbic, zona din creier unde locuiesc emoțiile. Așa se explică faptul că esențele sunt folosite încă din antichitate pentru efectul lor terapeutic, fiind folosite și astăzi în aromoterapie.

# data[].attributes.body
Pentru a fi mirosită o substanță trebuie să fie volatilă și solubilă în apă, pentru a se dizolva în mucoasa nazală și apoi în receptorii olfactivi.

În interiorul mucoasei olfactive, moleculele mirositoare sunt transformate în molecule solubile, trec apoi prin bulbii olfactivi înainte de a se așeza pe filamentele neuronilor.

Moleculele care generează senzația de miros plăcut se numesc esențe.

# data[].attributes.body
Esențele se extrag prin antrenare cu vapori, macerare la cald sau extracție cu solvenți, din diferite părți ale plantelor sau din anumite părți ale corpului unor animale.. Ele se păstrează dizolvate într-un solvent organic cu care formează o soluție omogenă cu aspect uleios și numite uleiuri esențiale.

Esențele sunt compuși organici care au în moleculă legături duble, cicluri aromatice, grupe funcționale de tip: alcool, aldehidă, cetonă, eter, ester etc.

Esențele sunt substanțe lichide, insolubile în apă, dar solubile în solvenți organici (hidrocarburi, eteri și alcooli).

Primele esențe obținute în laborator au fost esența de gaultheria (salicilatul de metil) și esența de migdale amare, iar în prezent există peste 4000 de esențe sintetice.

Toate gospodinele știu că esențele reprezintă sarea și piperul oricărui desert. O prăjitură care nu are arome este exact ca și o mâncare fără sare.

# data[].attributes.headline
Esențele pot fi atât naturale, cât și sintetice:

# data[].attributes.subject
Esențele pot fi atât naturale, cât și sintetice:

# data[].attributes.body
Esență de rom (butirat de etil, obținut din acid butiric și alcool etilic)

Esență de ananas (butirat de amil, obținut din acid butiric și alcool amilic)

Esență de pere (acetat de amil, obținut din acid acetic și alcool amilic)

Esență de mere (valerianat de amil, obținut din acid valerianic și alcool amilic).

# data[].attributes.body
Esenţele de cimbru, lavandă, pin şi eucalipt au acţiuni antiseptice mai ales în domeniul aparatului respirator, digestiv şi urinar.

Efecte stimulante exercită esenţele de busuioc, salvie, pin şi rozmarin.

Esenţele de busuioc, lavandă, maghiran, verbină, chiparos şi anason, exercită efecte antispasmodice (pentru dureri la nivelul sistemului digestiv, sinusurilor etc.).

Esenţa de rozmarin, favorizează producerea şi evacuarea bilei.

Uleiul esenţial de lămâie, de portocală sau de bergamotă este un antidepresiv excelent (eficient în caz de agitație și neliniște), un ulei foarte vesel, luminos, înviorător.

Uleiul esențial de trandafir este cunoscut mai ales pentru tonifierea și ameliorarea erupțiilor cutanate ale pielii. Ajută persoanele care suferă de insomnii, palpitații sau femeile care se luptă cu efectele secundare ale menopauzei.

Uleiul de iasomie poate fi util în reglarea sistemului reproductiv feminin, mai precis ca adjuvant în afecțiuni precum endometrioză, amenoree, dismenoree, infertilitate şi sindrom premenstrual. Este renumit pentru efectele benefice în timpul travaliului, împreună cu uleiurile de lavandă și salvie. Inhalarea sau difuzarea în cameră a vaporilor de iasomie este indicat și persoanelor anxioase, depresive, surmenate. Conține compuși chimici naturali care cresc nivelul de endorfine, dopamină şi serotonină din corp.

# data[].attributes.body
Moleculele care determină senzația de gust se numesc arome.

# data[].attributes.body
Gustul dulce este dat de molecule care au grupe hidroxil (-OH), ca : glucoza, fructoza, zaharoza, glicerina etc.

Gustul acru (acid) este dat de existența în cavitatea bucală a ionilor hidroniu (H₃O⁺), proveniți din ionizarea acizilor din alimente.

Gustul amar este dat de niște compuși organici heterociclici cu azot, numiți alcaloizi și conținuți în chinină, hamei, frunze de coca, cucută, opiul din mac, stricnină, nicotină etc. În cantități extrem de mici pot fi benefici pentru organism, însă mulți alcaloizi sunt otrăvitori.

Gustul piperat al piperului se datorează tot unui alcaloid numit piperină.

Gustul iute specific ardeiului iute, verde sau roșu, se datorează capsaicinei.

Gustul proaspăt și rece, atribuit mentei, se datorează mentolului.

# data[].attributes.body
Arome naturale: extracte din fructe, ierburi, rădăcini de plante;

Arome sintetice: obținute din materii prime de sinteză;

Arome identic naturale: care sunt fabricate din materii prime sintetice sau izolate din materii prime naturale.

# data[].attributes.body
Aromele naturale și artificiale, activează centrii plăcerii la nivel cerebral, putând da dependențe alimentare periculoase.

Consumatorii trebuie să se informeze atent asupra efectelor aromelor adăugate în alimentele procesate, astfel încât să își formeze obiceiuri alimentare sănătoase și să nu cadă în prada strategiilor de marketing.

Producătorii pot face anumite alimente să pară mai apetisante pentru a-și crește vânzările. Astfel, consumatorii ajung să prefere aceste produse procesate în defavoarea celor naturale, intrând într-un cerc vicios, care predispune la îngrășare și la apariția bolilor cronice pe fondul unei diete nesănătoase.

# data[].attributes.body
Majoritatea aromelor artificiale, dar și naturale, sunt formate din compuși organici denumiți esteri, care au un gust și un miros plăcut, adesea asemănător fructelor. Și alți compuși pot fi arome, precum aldehidele (de exemplu cinamaldehida, care dă aroma de scorțișoară) și hidrocarburile (de exemplu limonenul, cu aromă de portocală).

Aromele din produsele alimentare sunt de obicei rezultatul combinării mai multor arome naturale, ceea ce presupune profilul de bază de miros al alimentului, în timp ce aromele artificiale sunt folosite pentru a intensifica mirosul lor.

# data[].attributes.body
https://www.fizichim.ro/docs/chimie/clasa10/capitolul4-compusi-organici-cu-importanta-practica/IV-2-arome-esente-parfumuri/IV-2-2-esente

alte surse precum Wikipedia, manualul de chimie