# data[].attributes.attachment_link.title
Havets Mor - og andre eventyr fra Grønland

# data[].attributes.attachment_link.description
Fem gendigtninger af klassiske eventyr fra Grønland.

# data[].attributes.headline
Pigen i Nord. Roman - fiktion. E-bog. Fra 6. klasse

# data[].attributes.subject
Pigen i Nord. Roman - fiktion. E-bog. Fra 6. klasse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Nord og hendes mor, Liv, er flyttet til Grønland, hvor de på tæt hold oplever at havene stiger. Da Nord kontaktes af en åndemaner, må hun sammen med hans søn, Pilu rejse til havets bund for at formilde Havets moder. For gode læsere fra ca. 13 år, eller til højtlæsning fra 11 år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nord og hendes mor, Liv, er flyttet til Grønland, hvor de på tæt hold oplever at havene stiger. Da Nord kontaktes af en åndemaner, må hun sammen med hans søn, Pilu rejse til havets bund for at formilde Havets moder. For gode læsere fra ca. 13 år, eller til højtlæsning fra 11 år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Billedbog. Et lyrisk og mytisk drømmebillede med isbjørne, som symboler for en kvindes søgen i sig selv, og i den fysiske verden.

En original og mytisk kunstbilledbog, hvor sprog, grafik og billede spiller tæt sammen. Teksten er lyrisk og grafikken en del af billedsiden. Billederne er dystre og underfundige og afspejler jeg'ets sindstilstand.

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan bookes ubegrænset mange eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 30 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

60 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Billedbog. Et lyrisk og mytisk drømmebillede med isbjørne, som symboler for en kvindes søgen i sig selv, og i den fysiske verden.

# data[].attributes.headline
SILA - et eventyr om klimaforandringer. Fiktion

# data[].attributes.subject
SILA - et eventyr om klimaforandringer. Fiktion

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
et eventyr om klimaforandringer

Indholdsbeskrivelse:
Indlandsisens Ånd beder den 9-årige Tulugaq, ravn, om at opsøge Havets Mor og standse hendes vrede over menneskenes ødslen med naturens ressourcer.

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan bookes ubegrænset mange eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 30 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

86 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indlandsisens Ånd beder den 9-årige Tulugaq, ravn, om at opsøge Havets Mor og standse hendes vrede over menneskenes ødslen med naturens ressourcer.

# data[].attributes.headline
Børn i andre lande. Fakta og fiktion. E-bog. Fra 3. klasse

# data[].attributes.subject
Børn i andre lande. Fakta og fiktion. E-bog. Fra 3. klasse

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Rejs rundt med børn til 13 forskellige lande. Lær om alverdens byer, børns skolegang, spisevaner og meget mere. Verdenens børn rejser ind i danskundervisningen på mellemtrinnet. Mød Fritz fra Berlin, Ahmed fra Afghanistan. Læs om den hemmelige gyngeforening i Litauens hovedstad, Vilnius og Cubas historie fra 1959 og frem.

# data[].attributes.body
Den 28-årige dansker Anders Hvidegaard tager til Grønland for at arbejde som skolelærer i den lille afsides bygd Tiniteqilaaq i Østgrønland. Fokus på myter og fordomme.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Fr. dokumentar fra 2018 Den 28-årige dansker Anders Hvidegaard tager til Grønland for at arbejde som skolelærer i den lille afsides bygd Tiniteqilaaq i Østgrønland. For at blive accepteret i de nye omgivelser må han lære bygdens mennesker og ikke mindst deres skikke og traditioner at kende. Filmen er en blanding af dokumentar og fiktion.

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Fr. dokumentar fra 2018 Den 28-årige dansker Anders Hvidegaard tager til Grønland for at arbejde som skolelærer i den lille afsides bygd Tiniteqilaaq i Østgrønland. For at blive accepteret i de nye omgivelser må han lære bygdens mennesker og ikke mindst deres skikke og traditioner at kende.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Marie og Christoffer er søskende og bor med deres familie på Sprogø. Året er 1658 og børnene fortæller bl.a. om hvordan de lever, bor, hvad de leger og spiser, hvad de hjælper til med og om det tøj de har på. Med faktaafsnit.

Dette undervisningsmateriale i historie lægger op til tværfagligt samarbejde med dansk. Undervisningsforløbet kunne bygges op omkring en storyline eller en anden meddigtende metode, hvor den historiske viden, strategier i faglig læsning og litterære begreber kan bringes i spil. Materialet giver et godt billede af øboernes hverdag med overtro, straffe, lege og daglige gøremål. Der fortælles også om samtidens Danmark, som storrige med besiddelser i Norge, Sverige, Grønland, Island og Færøerne samt Slesvig og Holsten i en periode med flere krige med Sverige. Krige som førte til enevælde i Danmark fra 1660.
Serien Børn i Danmarks historie tager udgangspunkt i et bestemt årstal og historiske børn. Gennem børnenes lille historie fortælles den store Danmarks-historie, så eleverne kan spejle sig i fortidens danske børn, deres livsvilkår og livsforståelse. Bøgerne er baseret på facts, kildemateriale og den nyeste forskning. Illustrationerne, deriblandt en del malerier fra datiden, fortæller så virkelighedsnært som muligt om livet dengang. Teksten er delt op i en fortællende tekst - som de fleste elever selv vil kunne læse - og faktabokse med et lidt sværere ordvalg, der skal forklares og tales om. Der findes lærevejledning med historisk baggrundsstof samt forslag til undervisnig, bl.a. tværfagligt med matematik, dansk, kristendomskundskab, naturteknik, billedkunst, hjemkundskab. Endvidere kopisider til eleverne.

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan bookes ubegrænset mange eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 30 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

127 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Marie og Christoffer er søskende og bor med deres familie på Sprogø. Året er 1658 og børnene fortæller bl.a. om hvordan de lever, bor, hvad de leger og spiser, hvad de hjælper til med og om det tøj de har på.

# data[].attributes.body
Kildebank fra HistorieLab

# data[].attributes.attachment_link.description
I dette kildebankemne kan du finde temaer, som handler om Rigsfællesskabet, dvs. Danmark, Grønland, Færøerne og indtil 1944 også Island. Emnet er delt op i ni temaer, som du ser nedenfor. Hvert tema indeholder en række kilder, som du kan arbejde med. Denne kildebank er tiltænkt udskolingen.

# data[].attributes.headline
Riget i Norden - undervisningsside med kildemateriale, spil og dilemmaer. 

# data[].attributes.subject
Riget i Norden - undervisningsside med kildemateriale, spil og dilemmaer. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Velkommen til et Undervisningsmateriale om historie, kultur og kunst på Færøerne og i Grønland

6. - 10. klassetrin

Interviews

Unge mennesker fra Færøerne og Grønland fortæller om deres liv og syn på fremtiden.

Brætspil

Print et brætspil og spil både Ekspeditionen til Færøerne og Ekspeditionen til Grønland. Tag sammen på rejse i det færøske og grønlandske landskab og historiske begivenheder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Velkommen til et Undervisningsmateriale om historie, kultur og kunst på Færøerne og i Grønland 6. - 10. klassetrin Hop ombord i en kildebank Find tekst, billeder og spørgsmål til grønlandsk og færøsk historie, kultur og ungdomsliv. Interviews Unge mennesker fra Færøerne og Grønland fortæller om deres liv og syn på fremtiden.

# data[].attributes.body
Der findes opgaver til bogen på fagbog.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Om rigsfællesskabet bestående af Danmark, Grønland og Færøerne, og hvor Island også var med indtil 1944. Hvordan opstod rigsfællesskabet, og hvordan fungerer det i dag?

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Indeholder:

Rigsfællesskabet

Jákup - en færøsk dreng

Ina og Solveig fra Nuuk

Færøerne i Middelalderen

Island befolkes af norske vikinger

De første i Grønland , Grønland og Færøerne i 1500-1600-tallet

Modgang og fremgang i Island

Hans Egede og koloniseringen af Grønland

De grønlandske kolonier

Nye tider i Grønland

Den islandske revolution

Islands vej mod selvstændighed

Mod færøsk uafhængighed?

Hvem ejer Grønland?

Det store eksperiment

Thule-basen

Moderniseringen af Grønland

Færøerne i nyere tid

Grønland - på vej mod selvstændighed?

Nutidens Grønland

Grønland i verden

Didaktiseret læremiddel, som understøtter kompetenceområdet kronologi og sammenhængsforståelse, både i forhold til kronologi, brud og kontinuitet, det lokale, regionale og globale samt kanonpunktet Rigsfællesskabet. Der kan med fordel også sættes fokus på historiebrug ud fra problemstillingen: Giver det overhovedet mening fortsat at tale om et dansk-grønlandsk-færøsk rigsfællesskab? eller Skal vi sige undskyld til Grønland?
Bogen gennemgår kronologisk en række nedslag i historien, som har betydning for vores forståelse af Rigsfællesskabet i dag. Bogen tager udgangspunkt i børn fra Grønland og Færøerne i dag. Bogen følger herefter kronologisk, forskellige nedslag i historien fra både Grønland, Færøerne og Island fra vikinger, kolonisme, selvstyre til i dag. Bogen er oplagt enten til fælles introduktion i klassen til emnet eller til at man lader eleverne i grupper arbejde med de forskellige emner i bogen. Bogen kan i den sammenhæng kombineres med tv-serien "Rigsfællesskabets historie 1-6". Under links findes der forslag til at arbejde med bogen på forlagets hjemmeside samt supplerende læremidler. Som lærer kan du have glæde af bogen: Undskyld? Kampen om Grønlands og Danmarks fælles historie (se link) og tilhørende hjemmeside.

Anvendelsesklausul:

Informationsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 15 arbejdsdage.

Udlånsmaterialer

Der kan bookes ubegrænset mange eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 30 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

90 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

3 stk. i Informationssamlingen

1 stk. i Ressourcecenter Roskilde

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Om rigsfællesskabet bestående af Danmark, Grønland og Færøerne, og hvor Island også var med indtil 1944. Hvordan opstod rigsfællesskabet, og hvordan fungerer det i dag?

# data[].attributes.headline
Rigsfællesskabet - et nyt kanonpunkt i historie?

# data[].attributes.subject
Rigsfællesskabet - et nyt kanonpunkt i historie?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kildebanker, video-interview og spil udgør kernen i det undervisningsmateriale, der er blevet udarbejdet i forbindelse med, at nedslag fra Rigsfællesskabets historie skal på folkeskolens historiekanon - efter planen fra næste skoleår.

Sidste sommer nedsatte regeringen et udvalg, der skal komme med anbefalinger til, hvilke begivenheder eller nedslag, der skal indgå, når Rigsfællesskabet efter planen fra skoleåret 2022/23 skal indgå folkeskolens historiekanon.

Anbefalingerne er afleveret i efteråret, men tidsplanen for vedtagelsen af de endelige punkter er udsat på grund af håndteringen af coronapandemien.

I forbindelse med vedtagelsen af, at Rigsfællesskabet skal på historiekanonen, blev der afsat penge til, at det nationale videncenter HistorieLab under professionshøjskolen UCL skal udvikle et undervisningsmateriale om Rigsfællesskabet.

Det er nu blevet til materialet Riget i nord, som består af kildebanker, video-interview med færøske og grønlandske unge samt bræt- og dilemmaspil.

Materialet er afprøvet og udviklet sammen med lærere og elever på fem skoler. En af dem er historielærer i 7. og 8. klasse på Skolen ved sundet på Amager Trine Hertz Terkelsen. Hun er også medlem af Børne- og Undervisningsministeriets faggruppe for historie.

”Materialet er let at gå til og at overskue. Jeg synes særligt, det er godt, at kildematerialet er så mangfoldigt og for eksempel indeholder moderne kunst. Kildearbejdet er meget væsentligt for historiefaget, men det kan ofte blive lidt støvet”, siger Trine Hertz Terkelsen til folkeskolen.dk/historieogsamfundsfag .

Motiverende dilemmaspil - brætspil uden action

Kildebankerne består blandt andet af et brev fra missionæren Hans Egede sendt hjem til Danmark fra Grønland, billeder af en forladt vikingebygd og foto af britiske soldater på Færøerne under Anden Verdenskrig.

Med til materialet hører både et brætspil og et dilemmaspil, hvor eleverne eksempelvis bliver udfordret på, hvordan de ville agere i den såkaldte Klaksvik-strid, hvor indbyggere på Færøerne i 1955 greb til våben for at forhindre en beslutning truffet af Hjemmestyret og de danske myndigheder om at fjerne en læge på Klaksviks sygehus.

”Jeg var faktisk overrasket over, hvor entusiastisk mine elever gik til dilemmaspillet. Det med at skulle bruge noget viden for at kunne sætte sig i nogens sted og spille en rolle og kunne argumentere var meget motiverende for dem”, siger Trine Hertz Terkelsen.

Læreren har løbende budt ind med ideer til forbedringer, som hun føler, der har været lydhørhed over for.

For eksempel syntes hendes elever både i 7. og 8. klasse, at der var for lidt action i brætspillet, som også var meget tidskrævende i forberedelsen for læreren.

Og så savnede hun ordlister over ord, eleverne måske ikke kender, men som er centrale for emnet – for eksempel ’bygd’.

Endelig så læreren også gerne en liste over aktiviteter, man kan lave lokalt i sammenhæng med undervisningsforløbet.

Find materialet

”Vi hører til i København. Der kan man for eksempel tage til Nordatlantisk Brygge eller i Hans Egede Kirke og se en færøsk gudstjeneste”, siger Trine Hertz Terkelsen, som også peger på DR’s programserie Rigsfællesskabets historie som oplagt indhold til en supplerende aktivitetsliste.

Indtil videre er der ikke taget stilling til, præcis hvilke nedslag fra Rigsfællesskabets historie, der skal på historiekanonen. Trine Hertz Terkelsen føler sig dog klædt på, uanset hvad punkterne bliver.

”Og det vigtigste er måske, at der kommer opmærksomhed på emnet. Når jeg har undervist i dansk kolonihistorie tidligere, har det gerne været med udgangspunkt i dansk Vestindien. Jeg har ikke på samme måde været opmærksom på Grønland og Færøerne”, siger hun.

Læs også

# data[].attributes.attachment_link.title
Nu er læremidlet om Rigsfællesskabet klar - men kanonpunkterne fortsat ikke på plads

# data[].attributes.attachment_link.description
Kildebanker, video-interview og spil udgør kernen i det undervisningsmateriale, der er blevet udarbejdet i forbindelse med, at nedslag fra Rigsfællesskabets historie skal på folkeskolens historiekanon - efter planen fra næste skoleår.

# data[].attributes.headline
Undersøgelse: danske unges viden om Grønland 

# data[].attributes.subject
Undersøgelse: danske unges viden om Grønland 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Undersøgelse afdækker danske unges viden om Grønland

Undersøgelsen, som Epinion har udarbejdet for Undervisningsministeriet, afdækker blandt andet danske unges kendskab til grundlæggende fakta om landet, dets kultur og historie. Herudover er de unge blevet spurgt til deres syn på Grønland og grønlændere.

Rapport: Unges viden om Grønland (pdf)

# data[].attributes.attachment_link.title
Undersøgelse afdækker danske unges viden om Grønland

# data[].attributes.attachment_link.description
Undersøgelse afdækker danske unges viden om Grønland Undersøgelsen, som Epinion har udarbejdet for Undervisningsministeriet, afdækker blandt andet danske unges kendskab til grundlæggende fakta om landet, dets kultur og historie. Herudover er de unge blevet spurgt til deres syn på Grønland og grønlændere. Rapport: Unges viden om Grønland (pdf)

# data[].attributes.headline
Liste med læremidler fra CFU (UNI login)

# data[].attributes.subject
Liste med læremidler fra CFU (UNI login)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Midlertidigt login for lærere på Færøerne

Dette er en midlertidig login-løsning indtil UNI-Login er implementeret på skolerne på Færøerne. For at du kan oprettes som bruger skal du have været oprettet på NÁMs Dantek-løsning.

E-mail:

Password:

Opret bruger

Login

# data[].attributes.body
"Mine børn skal vokse op i et land, hvor folket kender sig selv".

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk dokumentar fra 2020. “Mine børn skal vokse op i et land, hvor folket kender sig selv”. I “Kampen om Grønland” følger vi fire unge grønlandske aktivister, som kæmper for at skabe et bedre Grønland, men er uenige om vejen frem. To tredjedele af grønlænderne ønsker selvstændighed efter 300 år so…

# data[].attributes.attachment_link.title
Metode: Film og historie - LEVENDE GRØNLAND

# data[].attributes.body
Dansk drama-dok.-serie i 4 afsnit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Dan. drama-dok.-serie i 4 afsnit. Præsten Hans Egede er besat af tanken om at rejse til Grønland for at missionere. Han ved, at der bor folk, som ikke tror på Gud, og i 1721 sejler han den lange og farefulde vej over Atlanterhavet. Men befolkningen i Grønland - Inuit, er ikke spor begejstrede. De har deres egen tro, og det bliver et dramatisk møde mellem to vidt forskellige kulturer.

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Dan. drama-dok.-serie i 4 afsnit. Præsten Hans Egede er besat af tanken om at rejse til Grønland for at missionere. Han ved, at der bor folk, som ikke tror på Gud, og i 1721 sejler han den lange og farefulde vej over Atlanterhavet. Men befolkningen i Grønland - Inuit, er ikke spor begejstrede.

# data[].attributes.headline
Dokumentar i 6 afsnit: Rigsfællesskabets historie. DR Kultur 2016

# data[].attributes.subject
Dokumentar i 6 afsnit: Rigsfællesskabets historie. DR Kultur 2016

# data[].attributes.body
Dokumentaren består af 6 afsnit a cirka 30 min.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Dansk dokumentarserie. Det umage fællesskab mellem Danmark, Grønland og Færøerne er udfordret. Mange grønlændere og færinger føler, at Danmark stadig har for stor indflydelse på deres samfund, og de ser nye perspektiver. Klimaforandringer og globalisering åbner for nye handelsruter, olie, mineraler og indflydelse. I flere hundrede år havde Danmark uindskrænket magt over Grønland og Færøerne, men trangen til selvbestemmelse har længe trængt sig på. I denne serie fortæller vi de seneste 300 års historie om mødet mellem fangerne, missionærerne, kongerne og fiskerne. Er der stadig grundlag for et fællesskab?

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk dokumentarserie. Det umage fællesskab mellem Danmark, Grønland og Færøerne er udfordret. Mange grønlændere og færinger føler, at Danmark stadig har for stor indflydelse på deres samfund, og de ser nye perspektiver. Klimaforandringer og globalisering åbner for nye handelsruter, olie, mineraler og indflydelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Færøerne og Grønland er dele af det danske rige, men har et udvidet selvstyre. Vi kalder det Rigsfællesskabet. Denne hjemmeside sætter fokus på Rigsfællesskabet og relationerne mellem Danmark og Færøerne. Hvilket fællesskab er der mellem danskere og færinger, og hvor godt kender vi hinanden? Hvad vil det betyde, hvis vi ikke længere var i et rigsfællesskab?

Hovedformålet med denne hjemmeside er undervisning. Ideerne udspringer af, hvad unge selv stiller sig af spørgsmål til rigsfællesskabet både på Færøerne og i Danmark. Hvem er vi, hvad binder os sammen historisk, økonomisk og kulturelt? Det bliver præsenteret gennem fem korte film, hvor vi følger to unge danske drenge, Asger og Anton, på jagt efter svar på de mange spørgsmål på deres rejse rundt Færøerne.

Undervisningsmaterialet understøtter faglige mål i historie, samfundsfag og det tværgående tema interkulturel kompetence, og inviterer til at eleverne selv skaber dialog på tværs af Nordatlanten. I lærerguiden er der forslag til, hvordan materialet kan understøtte fagenes kompetenceområder.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rigsfællesskabet - vil - vil ikke? | Set fra Færøerne

# data[].attributes.attachment_link.description
Færøerne og Grønland er dele af det danske rige, men har et udvidet selvstyre. Vi kalder det Rigsfællesskabet. Denne hjemmeside sætter fokus på Rigsfællesskabet og relationerne mellem Danmark og Færøerne. Hvilket fællesskab er der mellem danskere og færinger, og hvor godt kender vi hinanden? Hvad vi…

# data[].attributes.body
Online materialer til undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gratis undervisningsmateriale
- til grundskolen og gymnasierne
Dagens Grønland er gratis undervisningsforløb målrettet alle klassetrin i den danske grundskole.

Hvert forløb består af en lektionsplan og en grundig lærervejledning samt en række materialer som kan printes ud til eleverne. Alle forløb er tværfaglige med beskrivelser af læringsmål for de enkelte fag.

På siden finder du også et bibliotek med 130 baggrundsartikler om Grønland, skrevet af førende fagfolk fra institutioner og virksomheder i Grønland og Danmark, samt en udtaleordbog hvor du kan høre hvordan de grønlandske ord som forekommer i materialet, udtales.

Materialet er skabt af Det Grønlandske Hus i København og Martine Lind Krebs med støtte fra Undervisningsministeriets rigsfællesskabspulje.

Levende Grønland er et filmbaseret undervisningsmateriale målrettet de gymnasiale uddannelser. Det er baseret på dokumentarfilmene Sumé - Lyden af en revolution (2014), Lykkelænder (2018) og Håbets Ø (2019) og indeholder arbejdsopgaver til fagene dansk, mediefag, samfundsfag og historie.

Sitet er baseret på et grundigt nyt tekstmateriale og opgaver, udviklet i tæt samspil med gymnasiefaglærere. Tekstmaterialet udspiller sig i en dynamisk balance med nøje udvalgte klip fra de tre film, ligesom sitet indeholder referencer til andre værker og interviews med de instruktører, som står bag filmene.

Levende Grønland er skabt i et samarbejde mellem Bullitt Film, Ánorâk Film, Det Grønlandske Hus i København og tekstforfatter Martine Lind Krebs.
Spørgsmål til skoletjenesten
Har du spørgsmål til skoletjenesten, ang. besøg, online materialer eller andet skriv til hge@sumut.dk og vi vender snarest tilbage.

# data[].attributes.attachment_link.description
til grundskolen og gymnasierne Dagens Grønland er gratis undervisningsforløb målrettet alle klassetrin i den danske grundskole. Hvert forløb består af en lektionsplan og en grundig lærervejledning samt en række materialer som kan printes ud til eleverne. Alle forløb er tværfaglige med beskrivelser af læringsmål for de enkelte fag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grønlands forbindelse med Danmark opstod gennem Norge. Udvandrerne fra Norge til Island og derfra til Grønland i 982 lagde sig ind under den norske konge i 1261 som skattelande eller bilande. Den norskfødte viking Erik den Røde (født ca. 950) var en af de første bosættere, og han kaldte øen for Grønland for at lokke nybyggere til fra Island og Norge. I 1400-tallet ophørte nordboernes bosætning, mens den neo-inuitiske indvandring fra omkring år 1000 bredte sig langs begge kyster. De danske konger, der 1380-1814 også var konger i Norge, kom derved også i besiddelse af bilandene, Island, Færøerne og Grønland. Forbindelsen til Grønland ophørte dog i 1400-tallet.

Mission og handel 1721-1848

I 1721 blev der igen knyttet varig forbindelse mellem Grønland og Danmark-Norge gennem den norske præst Hans Egede (1686-1758), der som kaldet missionær blev støttet af Frederik 4. (født 1671, regent 1699-1730). Det private Bergenskompagni, der havde fået monopol på handelen mod at støtte missionen, gav op i 1726, og kongens kasse overtog støtten, men da de økonomiske resultater udeblev, befalede Christian 6. (født 1699, regent 1730-1746) i 1731, at foretagendet i Grønland skulle lukkes. Det lykkedes dog Hans Egede med henvisning til de mange døbte grønlændere at få værket videreført: 1734-50 under den danske købmand og godsejer Jacob Severins (1691-1753) monopol, og 1750-76 under Det Almindelige Handelskompagni. Allerede fra 1774 stod det imidlertid klart, at Almindeligt Handelskompagni på sigt skulle overdrage sit monopol. Der skulle gå to år, før det skete. Fra 1776 overtog Den Kongelige Grønlandske Handel endelig monopolet, der kom til at gælde indtil 1950. I 1776 var de fleste af kolonistederne allerede anlagt på Vestkysten fra Julianehåb (Qaqortoq) i syd til Upernavik i nord.

Under Revolutions- og Napoleonskrigene blev besejlingen på Grønland voldsomt indskrænket, men Kielerfreden i 1814 lod Grønland tilhøre Danmark, og fra 1820'erne blev omkring 50 udsteder anlagt for at bringe vareudvekslingen tættere på grønlænderne.

Hans Egedes kort over Grønland fra 1741. Udsnittet viser et dansk krigsskib i Diskobugten i Vestgrønland. Skibet udstråler med sine kanoner og sit dannebrogsflag magt og kontrol, og det viser, at den dansk-norske konge var parat til at bruge våbenmagt for at beskytte sine krav og rettigheder i Grønland. Fra: Det Gamle Grønlands Nye Perlustration Eller Naturel-Historie (1741)

Grønland og Danmark 1849-1940

Grønlænderne fik ikke valgret til Rigsdagen i 1849, men fra 1857 fik de valgte forsamlinger, Forstanderskaber, til administration af lokale forhold. Systemskiftet i Danmark i 1901 fulgtes af en reformperiode i Grønland frem til 1912 på initiativ af reformivrige missionærer i Grønland, som i Danmark især blev støttet af Det Radikale Venstre. Kirkeloven af 1905 betød ophør af Grønland som missionsmark og oprettelse af et provsti. Med Loven om Styrelsen af Kolonierne i Grønland i 1908 oprettedes to landsråd med sæde i hhv. Godthåb (Nuuk) og Godhavn (Qeqertarsuaq), der fik ret til at udtale sig og stille forslag til myndighederne i Danmark.

Grønlandsk kultur, natur og dyreliv blev ved flere lejligheder præsenteret i koloniudstillinger, der fra dansk side skulle konstituere Danmark som kolonimagt. På dansk jord blev der kun holdt en enkelt koloniudstilling, nemlig i Tivoli i 1905, hvor også Færøerne, Island og de Vestindiske Øer blev præsenteret. Ved den internationale koloniudstilling i Paris i 1931, som dette billede stammer fra, fremviste Danmark igen Grønland - nu som eneste tilbageværende koloni. Foto: Det Kongelige Bibliotek

Grønlandsloven i 1908 og dens revision i 1912, der samlede al overordnet ledelse i en enkelt direktørs hånd, skabte ro om de grønlandske forhold i Danmark.

I Grønland var de mest presserende problemer af erhvervsøkonomisk art. Den grønlandske befolkning var i 1800-tallet vokset fra knap 6000 til lidt over 11.000 indbyggere på et uændret erhvervsgrundlag. Ved århundredskiftet syntes fangsten af sæler ikke at kunne forøges, og derfor indførte man i 1906 fåreavl i det sydligste Grønland. Desuden blev kommercielt fiskeri efter hellefisk sat i værk fra 1908, mens de mange forsøgsfiskerier efter torsk først begyndte at give resultater fra 1917.

Denne udvikling var den største omvæltning i især sydgrønlændernes liv siden Hans Egedes ankomst, og Landsrådene arbejdede ivrigt med på den nye udvikling, men havde kun få midler at stille til rådighed. Fra dansk side var sigtet et balanceret budget, hvilket betød, at investeringerne principielt skulle bæres af de løbende indkomster. Derved kom udbygningen til at forløbe relativt roligt og skabte ikke egentlige konflikter mellem grønlænderne eller mellem dem og de danske.

Dansk suverænitet over Grønland blev administreret forsigtigt; således udstedtes kun adgangsforbud ved kolonistederne og deres opland. Derved blev hele Vestkysten mellem Kap Farvel og Melville Bugt omfattet af monopolet inden 1800, og da handelsstationen ved Ammassalik på Østkysten blev anlagt i 1894, blev den og dens opland også underlagt monopolet. Stationen i Thule blev privat anlagt i 1910, da regeringen ikke ønskede at udfordre Canada; den blev først i 1937 overtaget af staten.

I forbindelse med salget af De Vestindiske Øer til USA i 1917 fik Danmark anerkendt sit krav om at udstrække sin suverænitet til hele Grønland. En række andre lande bifaldt ligeledes kravet og affandt sig med, at Danmark i 1921 inddrog hele Grønland under sit styre. Alene Norge gjorde ikke. Norske sælfangere havde nemlig fangstinteresser på Østkysten, som de ikke ønskede at blive afskåret fra. Det førte til en intens dansk suverænitetshævdelse, og konflikten kulminerede i 1931 med en norsk 'okkupation' af områder i Østgrønland og en efterfølgende retssag i 1933 ved Den Internationale Domstol i Haag, som bekræftede Danmarks suverænitet i Østgrønland (Østgrønlandssagen). Et anslag mod den etablerede politik var det, da færøske fiskere i 1927 på trods af Landsrådenes modstand fik lov til at anvende enkelte pladser og efterhånden også til at fiske helt ind til kysten på en tredjedel af kysten med åbent vand.

Den politiske udvikling forløb uden dannelse af partier. Landsrådsmedlemmerne rejste især lokale sager, men efterhånden dog også mere overordnede problemstillinger, så landsrådene blev et fuldgyldigt udtryk for den politiske holdning i Grønland. Loven om Grønlands Styrelse blev derfor revideret i 1925 uden større ændringer.

Christian 10., dronning Alexandrine, kronprins Frederik og prins Knud foretog i 1921 en rejse til Færøerne, Island og Grønland. I dette filmklip ses kongefamilien gå i land i Grønlands største by, Nuuk, der frem til omkring 1979 var kendt som Godthaab på dansk. Fra: Danmark på film | Filmcentralen

Under besættelsen 1940-1945

Ved Danmarks besættelse i 1940 blev forbindelsen til Grønland afbrudt, og de to landsfogeder, Eske Brun (1904-1987) og Aksel Svane (1898-1991), overtog regeringsmagten med henblik på at bevare Grønland som dansk og undgå, at der opstod nød i befolkningen. Landsfogederne søgte forbindelse med det neutrale USA for at undgå en tysk, subsidiært en britisk eller canadisk præventiv besættelse. Det førte i april 1941 til indgåelsen af Grønlandstraktaten af 1941 med USA og senere oprettelse af amerikanske flyvepladser og militære baser.

Krigstiden var en fremgangsperiode for Grønland, og befolkningen ønskede flere af dens forhold fortsat efter krigen; ikke mindst den kystrute, man havde oprettet, og den større beslutningskompetence, der nu var blevet placeret i Godthåb. Egentlige krigshandlinger fandt ikke sted på Vestkysten, men nogle enkelte træfninger mellem tysk militært vejrobservationspersonel og den fra 1942 danskoprettede slædepatrulje på Østkysten skete langt fra beboede steder. Dog blev fragtskibet Hans Egede på vej til USA sænket i 1942 af en tysk ubåd.

Modernisering 1945-1979

Befrielsen i 1945 blev modtaget lige så begejstret i Grønland som i Danmark. Landsrådene sendte en delegation til Danmark for at drøfte større politisk kompetence til et centralt styre i Grønland. Den afgivne betænkning fra Grønlandsudvalget af 1946 var velvillig, men imødekom ikke disse idéer, og monopol og isolation blev fastholdt efter landsrådenes ønske. Derimod blev der gennemført omfattende investeringer inden for uddannelse og sundhedsvæsen og et betragteligt løft i lønningerne. Alt i alt betød forslagene en årlig meroverførsel fra Danmark på størrelse med hele det hidtidige budget, og de balancerede budgetters tid var tydeligvis forladt.

Toneangivende danske embedsmænd i Grønland og enkelte grønlændere kritiserede den manglende ophævelse af monopol og isolation. De ønskede en ny udvikling med adgang for privat dansk erhverv i Grønland, og dette pres fik sammen med det uløste spørgsmål om de fortsatte amerikanske baser i Grønland fra november 1947 den nye socialdemokratiske regering til at gå ind for radikale reformer. Statsminister Hans Hedtoft fik i løbet af 1948 tilslutning fra såvel dansk som grønlandsk side til at ophæve monopol og isolation samt indføre dansk privat initiativ under statskontrol i Grønland.

Den store Grønlandskommission afstak i sin omfattende betænkning fra 1950, udmøntet i otte love, de retningslinjer, der kom til at gælde den næste menneskealder. Hovedidéen bag hele dette gigantiske udviklingsprogram var at modernisere det grønlandske fiskeri med danske private foretagender som læremestre. Desuden skulle infrastrukturen udbygges. Med Danmarks Riges Grundlov af 1953 blev Grønland integreret i Danmark, hvorved to medlemmer af Folketinget skulle vælges i Grønland.

De store investeringer og udgifterne til et moderne velfærdssamfund blev båret af Danmark, mens de grønlandske erhverv skulle klare den private indkomstdannelse. Mens infrastruktur, undervisning og sundhedsvæsen hurtigt udbyggedes med store forbedringer til følge, sakkede erhvervsudviklingen bagud. En voldsom befolkningstilvækst vanskeliggjorde en tilstrækkelig udbygning af byerne, der skulle være centre for et havgående helårsfiskeri, og de private danske investeringer udeblev. Myndighederne begyndte derfor fra slutningen af 1950'erne at bygge fiskefabrikker og indkøbe trawlere til det fiskeri, der skulle være det økonomiske grundlag. Det lovende torskefiskeri gik dog drastisk tilbage fra midten af 1960'erne for kun langsomt at blive afløst af rejefiskeriet som det vigtigste primære erhverv.

Den kraftige udbygning var planlagt og blev gennemført af danske eksperter samt et betydeligt kontingent danske gæstearbejdere i Grønland, der var vokset fra nogle få hundrede i 1945 til ca. 3000 eller godt 10 % af befolkningen i slutningen af 1960'erne. Det grønlandske Landsråd ønskede i 1959 på den baggrund at placere sig stærkere i udviklingen, og normalisering, forstået som stærkere ligestilling, også lønmæssigt, var kodeordet. Regeringen nedsatte Grønlandsudvalget af 1960, hvis betænkning i 1964 dannede grundlag for en tiårsplan. Det samlede budget blev igen fordoblet, og hovedidéen forblev en koncentration om byerne ved åbent vand.

Indførelsen af hjemmestyre 1979

Hjemstavnskriteriet fra 1958, der betød lønreduktion for ansatte, der blev defineret som grønlændere, blev i 1964 afløst af et fødestedskriterium, hvilket udløste en voldsom kritik blandt de højest uddannede grønlændere, der begyndte at overveje en mere selvstændig status for Grønland. Mere afgørende herfor blev dog folkeafstemningen om Fællesmarkedet i 1972, hvor Grønland måtte følge Danmark ind i EF, på trods af at 70 % stemte imod. Landsrådet stilede herefter mod en hjemmestyreordning, der som på Færøerne kunne muliggøre Grønlands udtræden af Fællesmarkedet. Forrest i denne bestræbelse stod en lille gruppe, valgt til Landsråd og Folketing i 1971, som i 1977 blev til partiet Siumut (Fremad).

Hjemmestyret blev først drøftet i et rent grønlandsk udvalg 1971-75 og derefter i en dansk-grønlandsk Hjemmestyrekommission 1975-79. Denne proces udskilte en yngre fløj af Siumut, som fra 1977 blev til det socialistiske parti Inuit Ataqatigiit (Forenede Inuitter), der ønskede selvstyre. Samme år dannedes det liberalistiske parti Atassut (Samhørighed), der lagde størst vægt på samhørigheden med Danmark. Dermed var de tre største politiske partier dannet, og de kom alle til at spille en afgørende rolle for den videre udvikling.

I de i øvrigt harmoniske hjemmestyreforhandlinger voldte spørgsmålet om Grønlands undergrund problemer. Fra grønlandsk side ønskede man af nationale grunde ejerskabet henført til hjemmestyret, mens man fra dansk side af hensyn til forsyningssikkerhed med olie ønskede staten som ejer i lighed med det øvrige Danmark. Løsningen blev et ligestillet styre, hvor begge parter havde vetoret.

Hjemmestyret blev indført den 1. maj 1979 ved Lov om Grønlands Hjemmestyre. Loven betoner, at Grønland indtager en særstilling i det danske rige, og at det er "et særligt folkesamfund". Hjemmestyret udgøres af det folkevalgte Landstinget og Landsstyret, som er den politisk ansvarlige regering.

Hjemmestyret efter 1979

Målsætningen for de grønlandske politikere var med hjemmestyret at skabe et mere grønlandsk Grønland og i højere grad at klare sig selv og styre det grønlandske samfund. Det er på mange måder lykkedes. Der er blevet færre indbyggere født uden for Grønland - de fleste af dem i Danmark. I 1979 udgjorde de 7.620 således 16,4 %, mens de 6.493 i 2006 udgjorde 11,4 % af befolkningen. Det har også sat sit præg på arbejdsmarkedet, idet 55,2 % i 1979 var ansat på lokale vilkår, mens de i 1996 udgjorde 83,5 %. Grunden hertil er sikkert, at de særlige tillæg for tilkaldt arbejdskraft stort set blev ophævet i slutningen af 1980'erne, og at personer med bopæl i Grønland nu ansættes på lokale vilkår uanset fødested. Så Grønland er på dette område blevet mere grønlandsk.

Pengeoverførelserne fra Danmark blev fra 1980 omlagt til bloktilskud - svarende til de udgifter Danmark hidtil havde haft. Efterhånden som flere og flere områder blev overtaget af hjemmestyret voksede bloktilskuddet, mens de direkte statsudgifter blev mindre. Samlet overførsel steg fra 2 mia. kr. i 1980 til 3.4 mia. i 2001. Målt i faste priser var der dog tale om et fald, således at det samlede rådighedsbeløb i stigende grad blev skabt af den grønlandske produktion. Den udgjorde i 1979 22 % af det samlede beløb, men i 2001 hele 46 %. Målt per indbygger i faste priser er levestandarden 10 % højere i 2001 end i 1979. Med hensyn til den samlede økonomi klarer Grønland sig således nu i højere grad selv.

Økonomien er i høj grad præget af virksomheder drevet eller ejet af hjemmestyret, og fiskeriet er den helt dominerende sektor. Således fordelte arbejdsstyrken sig i 1996 med en fjerdedel på fiskeri og fiskebehandling, en tredjedel på offentlig infrastruktur, og en tredjedel på offentlig og privat administration. Anden beskæftigelse udgjorde en tiendedel. Offentligt ansatte i administration og de offentlig ejede virksomheder udgjorde 60 % af arbejdsstyrken. Overtagelsen af de statsejede virksomheder og tjenester fandt sted over en årrække 1985-92.

Styrkeforholdet mellem de politiske partier har kun ændret sig lidt fra valg til valg, men dog markant over perioden som helhed. Siumut har hele tiden været det største parti og altid siddet med ved landsstyret (regeringen), enten alene eller i koalition med IA (Inuit Ataqatigiit). 1995-99 regerede Siumut og Atassut dog sammen. Ved det første landstingsvalg i 1979 fik Siumut således 46,1 % af stemmerne, mens Atassut fik 41,7 % og IA blot 4,4 %. Valget i 2005 gav 30,7 % til Siumut og 19,1 % til Atassut, mens IA opnåede 25,6 %. Det i 2002 dannede parti Demokraterne fik hele 16,1%.

En grov opdeling med Siumut, IA og det kortlivede Arbejderparti til venstre, og Atassut og Demokraterne + enkeltkandidater til højre, giver et flertal til venstrefløjen i hele perioden undtagen 2002-2005, hvor den kun opnåede 45,6 %.

De vigtigste politiske spørgsmål i hjemmestyreperioden har været balancen mellem bygderne og byerne samt forholdet til omverdenen. For det nye styre i 1979 stod bygderne som et udtryk for det autentiske Grønland, og mange bestræbelser blev gjort for at lette tilværelsen for bygdebefolkningen. Efter overtagelsen af den samlede økonomi i slutningen af 1980'erne kneb det dog med at indfri bygdernes forventninger. Valget stod mellem en rationel udnyttelse af de økonomiske ressourcer ved at prioritere det havgående fiskeri, eller at overføre flere ressourcer til bygderne, hvor rentabiliteten ikke stod mål med byernes formåen. Hvorom alting er, så fortsatte den århundredlange udvikling med faldende befolkningstal i bygderne.

Den 21. juni 1985 - på Grønlands nationaldag - blev det grønlandske flag hejst for første gang. Flaget er tegnet af den grønlandske maler Thue Christiansen og forestiller den opgående sol over polarisen. Farverne er de samme som Dannebrogs, hvilket skal vise tilknytningen til Danmark og Norden. Fra: Colourbox

Forholdet til omverdenen

Udtræden af Fællesmarkedet var en vigtig baggrund for ønsker om hjemmestyre. Det blev gennemført fra 1. januar 1985, hvorefter man fik en ordning, der sikrede fri adgang til det europæiske marked mod salg af fiskerilicenser til fællesskabets borgere. Økonomisk var relationen nærmest uændret, idet salget af licenser siden har udgjort ca. 8 % af hjemmestyrets indtægter, omtrent samme størrelsesorden som tilskud og lån fra de europæiske fonde havde givet i perioden 1973-1985.

Udtræden var dog ikke udtryk for et isolationsønske. Grønland deltager i internationalt samarbejde enten som del af en dansk delegation som i EU fra 1992, eller på vegne af rigsfællesskabet fx angående fiskeri i Nordatlanten, eller helt på egne vegne som i den nordatlantiske kommission for havpattedyr. Allerede før hjemmestyret deltog man i ICC, et interpolart samarbejde mellem inuitter, ligesom der er nære forbindelser til de inuitstyrede områder i Canada - Nunavut.

På den baggrund og på grund af den amerikanske tilstedeværelse på Thulebasen har Grønland dog ønsket at få en mere selvstændig indflydelse på den del af dansk udenrigspolitik, der vedrører Grønland. Ønsket er at få hjemmestyreordningen afløst af en selvstyreordning, der indfrier dette ønske uden at bryde ud af rigsfællesskabet. I 2003 færdiggjorde hjemmestyret en rapport, der opregnede ønskerne, og i 2004 blev en fælles dansk-grønlandsk kommission nedsat for at se nærmere på forholdet.

Kommissionens forslag blev vedtaget ved folkeafstemning i Grønland i november 2008 med overvældende majoritet på ca. 76 % af stemmerne.

Der er to afgørende ændringer fra Hjemmestyreordningen. For det første anerkendes grønlænderne som et folk i folkeretslig forstand med ret til af blive selvstændige, når de ønsker det, og for det andet overdrages ejendomsretten til ressourcer og råstoffer til Selvstyret. Uændret er den danske regerings ansvar for udenrigspolitik og forsvars- og sikkerhedspolitik.

Selvstyret trådte i kraft den 21. juni (Grønlands nationaldag) 2009 efter vedtagelse i Folketinget og Landstinget i Grønland.

# data[].attributes.attachment_link.description
Grønlands forbindelse med Danmark opstod gennem Norge. Udvandrerne fra Norge til Island og derfra til Grønland i 982 lagde sig ind under den norske konge i 1261 som skattelande eller bilande. Den norskfødte viking Erik den Røde (født ca. 950) var en af de første bosættere, og han kaldte øen for Grønland for at lokke nybyggere til fra Island og Norge.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Irske munke kom som de første til Færøerne i 600-tallet, men i begyndelsen af 800-tallet blev de fortrængt af norske vikinger, der gennemførte en større bosættelse. Øerne blev dermed sprogligt, handelsmæssigt, politisk, religiøst og kulturelt en del af vikingetidens nordatlantiske og norrøne helhed, og udvandrerne medbragte deres norske forestillingsverden til øerne samt deres sociale mønster og deres landbrug. De første generationer var formodentlig religiøst knyttet til den nordiske gudetro.

Hvor hurtigt øerne blev helt udbygget, er vanskeligt at sige, men omkring 1300-tallet var indbyggertallet sandsynligvis ca. 4000. Dette antal synes at have været det økonomisk bæredygtige indtil slutningen af 1700-tallet, da Færøerne på linje med det øvrige Vesteuropa kom ind i en langvarig befolkningsvækst, der varede lige til ca. 1990.

De få middelalderlige kilder sandsynliggør, at øerne op til 1500-tallet som helhed har haft en socialstruktur bestående af nogle få storbønder, en del odelsbønder (selvejerbønder) samt fæstebønder under kirken, kongemagten og storbønderne, hvortil kom en underklasse af jordløse husmænd og tyende, foruden antagelig op til 1200-tallet en del ufrie trælle. En egentlig adel fandtes ikke. Fra omkring år 900 samledes færøske storbønder til et lovgivende, dømmende og politisk bestemmende Alting.

Under norsk herredømme, 1035-1380

Samspillet mellem udbredelsen af kristendommen og den norske kongemagts centraliseringsbestræbelser resulterede i, at Færøerne fra ca. 1035 blev et skatteområde under Norge. Herefter øgedes kirkens og kongens magt langsomt på øerne. I 1271 lagde kongen Færøerne ind under den norske Gulatings ret, og i 1298 fik øerne af kongemagten deres egen grundlæggende retsbog, Seyðabrævið (Søjde- eller Fårebrevet), der fastlagde retsregler på landbrugsområdet. Altinget var på den tid ændret til et løgting (Lagting) med antagelig 36 lagretsmænd, seks fra hvert af de seks sysler, der var de administrative enheder, øerne var opdelt i, og udpeget af sysselmændene, der var en slags lokale fogeder. Tinget havde nu mindre politisk og lovgivende myndighed og virkede mere som en domstol under ledelse af løgmaðurin (lagmanden), der var kongeligt udnævnt ligesom sysselmændene.

I 1152 var Nidaros (Trondheim) blevet ærkebispesæde for Norge, og frem til ca. 1540 var Færøerne et bispedømme under Nidaros, selvom det i perioder var sjældent, at de udnævnte bisper faktisk befandt sig på øerne. Kirkens og bispedømmets centrum i middelalderen var Kirkjubøur. Her findes stadig øernes eneste romanske sognekirke fra sidst i 1100-tallet, viet til Olav 2 Haraldsson den Hellige (død 1030), samt den storslåede ruin af den gotiske Magnuskatedral fra omkring 1300, antagelig påbegyndt af Erlendur (død 1308), der var biskop 1269-1308. Politisk og handelsmæssigt var øerne i middelalderen knyttet til Bergen.

Kort over Færøerne fra 1841. Kortet er en koloreret håndtegning af B. Geelm. Fra: Det Kongelige Biblioteks digitale samlinger

Under dansk-norsk herredømme, 1380-1815

I 1380 fulgte Færøerne med Norge under den danske krone, hvor de forblev sammen med Island og Grønland indtil 1815.

Økonomisk var hansestæderne dominerende i Bergen og på Færøerne i 1300- og 1400-tallet. Tórshavn blev landets førende handelsplads i forbindelse med Lagtingets nedsættelse. Siden flyttedes tyngdepunktet økonomisk og politisk til København, hvor kongemagten i 1500- og 1600-tallet overgav eneretten til handelen til handelsselskaber. 1655-1709 blev Færøerne givet i forlening til kronens kreditorer, først til Christoffer Gabel (1617-1673), siden til hans søn, Frederik Gabel (ca. 1645-ca. 1708), i 1670. I 1709 overtog kronen selv monopolhandelen på øerne, indtil den blev ophævet i 1856. Statsmagten havde siden sidst i 1700-tallet gentagne gange uden held forsøgt at fremme den samlede økonomiske produktion på øerne ved at gå ind for øget fiskeri med henblik på eksport og øget beskæftigelse.

Med Reformationens indførelse ca. 1540 beslaglagde kongemagten kirkens godser, der på det tidspunkt udgjorde knap halvdelen af den anvendelige jord. Kronens jord fæstedes på lempelige vilkår til såkaldte kongsbønder. I kraft af familieovertagelse af fæstet blev der snart tale om en slags arvefæste, og kongsbønderne blev den stabile kerne i socialstrukturen. Den frie odelsjord (selvejerjord) sikrede ved stadige arvedelinger, køb og salg ikke den samme stabilitet og prestige til odelsbonden. I øvrigt havde en kongsbonde tillige ofte odelsjord.

Syv præstegæld (pastorater) blev fortsat efter Reformationen med syv præster, der på omgang betjente de omkring 40 kirker, hvor befolkningen om søndagen for det meste måtte klare sig med lægmandsoplæsning og salmesang. Evnen til at læse trykt skrift var op til det moderne skolesystems indførelse efter 1872 ret udbredt via hjemmeundervisning. En mindre latinskole i Tórshavn havde i 1600- og 1700-tallet betydet en del, men først med realskolen fra 1861 påbegyndtes den mere moderne højere uddannelse på øerne.

I 1687 indførtes enevældens nye Norske Lov på Færøerne, der løbende suppleredes med love og reskripter fra centralstyret i København. En sorenskriver, egentlig en retsskriver, overtog i løbet af 1700-tallet i praksis mere og mere af dommergerningen, og i 1816 ophævedes Lagtinget.

Dansk amt, 1816-1948

I 1816 blev Færøernes status som et amt fastlagt, og de ledende embedsmænd var herefter amtmanden, provsten, sorenskriveren (dommeren), landfogeden (dvs. politimesteren, skattechefen og til 1856 chefen for den kongelige monopolhandel) suppleret med en håndfuld præster, en landfysikus (læge) og Tórshavns Forts kommandant. Færøerne havde tidligere selv stillet mange af disse embedsmænd, dvs. at øerne i ret høj grad havde styret sig selv, men i 1800-tallet var embedsmændene i stigende grad udsendte danske.

Færøerne blev i 1849 lagt ind under Grundlovens gyldighedsområde med en færøsk repræsentation i Rigsdagen. 1852-54 indførtes et moderne folkevalgt amtsråd under navn af Lagtinget, og i 1872 indførtes en kommunalinddeling, der i 1997 tæller 49 primærkommuner. Lagtingets myndighedsområde udvidedes i 1948 under en hjemmestyreordning, der stadig er gældende.

Handel og fiskeri

I 1856 ophævedes den kongelige monopolhandel, og snart øgedes den økonomiske aktivitet på mange områder. Kartoffelavlen udbredtes med held i begyndelsen af 1800-tallet, og ved en omfattende udvidelse af bygdernes dyrkede areal øgedes landbrugsproduktionen stærkt.

Alligevel var det overgangen omkring 1880 til et eksportorienteret dybhavsfiskeri med saltning og tørring af fisken ved kvindelig arbejdskraft, der for alvor bragte Færøerne ind i det moderne markedsdominerede verdenssamfund og gjorde fiskeriet til øernes altdominerende næringsvej. I 1900-tallet har fiskeriet løbende stået for mere end 90% af eksporten og dermed sikret betaling af den nødvendige import. Begyndende med 1930'ernes kriseløsninger og fortsat fra 1950'erne har direkte og indirekte subsidier fra den danske stat betydet meget for moderniseringen af fiskeriet og for indførelsen og opretholdelsen af en moderne velfærdsstat på øerne.

Færøsk identitet

Omkring 1890 fremstod en kulturel og sproglig selverkendelse på øerne, formidlet af foreningen Føroyingafelag og bladet Föringatíðindi og fra 1899 af en færøsk højskole. Fra begyndelsen lå det indbygget i den kulturelle færøske bevægelse, at den måtte blive politisk, og denne åbne politisering foregik i 1900-tallets første årti med bl.a. kongsbonden og politikeren Jóannes Paturssón (1866-1946) som igangsætter. I centrum stod længe kampen for færøsk sprog i skole, kirke og retsvæsen. En sproglig ligestilling mellem dansk og færøsk i skole og kirke indførtes 1938/39, og siden har færøsk været dominerende på alle planer, bortset fra i retsvæsenet.

Det første færøske flag blev skabt i 1919 af tre færøske studerende i København. Flagets unge bagmænd var alle optaget af idéen om færøsk national selvstændighed, og flaget skulle fungere som et samlende symbol i kampen herfor. I 1930'erne blev brugen af Merkið ('Mærket'), som flaget hedder, udbredt, men den danske Rigsdag ville ikke anerkende det færøske flag. Først da Færøerne under 2. verdenskrig blev besat af Storbritannien, opnåede flaget officiel anerkendelse - men blot af briterne. Med Hjemmestyreloven af 23. marts 1948 blev Merkið endeligt anerkendt fra dansk hånd. Foto: Erik Christensen, Wikimedia Commons

Under 2. verdenskrig

Under 2. verdenskrig var Færøerne besat af Storbritannien og dermed afskåret fra Danmark. Besættelsesmagten blandede sig kun lidt, og øerne styrede derfor i høj grad sig selv i et samvirke mellem amtmanden og Lagtinget, der nedsatte en form for regering.

Hjemmestyre fra 1948

Erfaringerne fra krigen nødvendiggjorde en ophævelse af øernes amtsstatus og langt større færøsk selvstændighed. Efter et af den danske regering forkastet folkeafstemningsresultat om færøsk uafhængighed blev der efter nye lagtingsvalg og lange forhandlinger opnået enighed om en hjemmestyreordning, der trådte i kraft i 1948.

Indtil de seneste års dybe krise må det konstateres, at Hjemmestyreloven indtil 1990 har fungeret som en god ramme for øget færøsk selvstændighed, hvorunder de store partier i vekslende koalitioner har deltaget aktivt i Færøernes styre, ligesom man politisk har stået sammen om at modernisere fiskeriet og skabe en nordisk velfærdsstat. Forholdet mellem Danmark og Færøerne blev i 1990'erne rystet i forbindelse med den såkaldte Færøbanksag, der fulgte i kølvandet på en ødelæggende økonomisk krise. Den gav selvstændighedstilhængerne fornyet opbakning. Ved lagtingsvalget i 1998 havde det republikanske Tjóðveldisflokkurin markant fremgang, og der blev dannet et Landsstyre, hvis hovedmål var løsrivelse fra Danmark og hurtig oprettelse af en suveræn færøsk republik. Der var langvarige, men resultatløse forhandlinger med den danske regering, og i løbet af 2000 gik forhandlingsprocessen helt i stå.

# data[].attributes.attachment_link.description
Irske munke kom som de første til Færøerne i 600-tallet, men i begyndelsen af 800-tallet blev de fortrængt af norske vikinger, der gennemførte en større bosættelse. Øerne blev dermed sprogligt, handelsmæssigt, politisk, religiøst og kulturelt en del af vikingetidens nordatlantiske og norrøne helhed, og udvandrerne medbragte deres norske forestillingsverden til øerne samt deres sociale mønster og deres landbrug.

# data[].attributes.body
Dokumentaren berører de dilemmaer og problemstillinger, der optager nutidens ungdom i Grønland.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Langs det isnende, vesteuropæiske vinterhavs kyster står et omfattende netværk af frivillige klar til døgnet rundt at rykke ud og redde vildfarne sæler fra olie, plastik og klimaforandringer....

Instruktør: Robin Petré

Leila og Sahand flygter fra Iran til Tyrkiet med deres 4-årige søn. I Iran har de overtrådt alle regler, for de har haft en hemmelig affære og fået et barn, mens de begge var gift med en anden....

Instruktør: Eva Mulvad

# data[].attributes.attachment_link.title
Kampen om Grønland | Filmcentralen - Filminstituttets streamingsite

# data[].attributes.attachment_link.description
Langs det isnende, vesteuropæiske vinterhavs kyster står et omfattende netværk af frivillige klar til døgnet rundt at rykke ud og redde vildfarne sæler fra olie, plastik og klimaforandringer.... Instruktør: Robin Petré Leila og Sahand flygter fra Iran til Tyrkiet med deres 4-årige søn.

# data[].attributes.headline
Video - 3 min: Intro til dansk kolonihistorie (1618-1953) fra danmarkshistorien.dk 

# data[].attributes.subject
Video - 3 min: Intro til dansk kolonihistorie (1618-1953) fra danmarkshistorien.dk 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning
Rigsfællesskabet er en betegnelse for forholdet mellem de tre dele af det danske kongerige, Danmark, Grønland og Færøerne. Det nuværende rigsfællesskab kan ses som resterne af det endnu større danske kongerige der fandtes før 1814. Der er en heftig debat om rigsfællesskabets fremtid hvor stærke kræfter både i Grønland og på Færøerne taler for - i det mindste på et tidspunkt - at opnå fuld selvstændighed ved at træde ud af rigsfællesskabet.

Rigsfællesskabet historie - intro

Rigsfælleskabet og dets lande

Tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen (im) mellem Jonathan Motzfeldt (tv) fra Grønland og Edmund Joensen (th) fra Færøerne står sammen i fællesskabet i 1998.

Foto: Keld Navntoft / Scanpix

Hvornår begyndte vi at bruge begrebet rigsfællesskabet?

Den danske jurist Frederik Harhoff brugte begrebet 'rigsfællesskabet' i sin doktordisputats fra 1993, og det har siden været det mest almindelige begreb om det retlige forhold mellem Danmark, Grønland og Færøerne. 'Rigsfællesskabet' har dog ingen juridisk betydning og findes ikke i nogen lov. Harhoff forkastede det hidtil mest benyttede begreb 'rigsenheden' med følgende begrundelse: "Betegnelsen rigsenheden indeholder imidlertid ikke nogen realistisk karakteristik af forholdet mellem Rigets dele, for denne betegnelse peger på en grundlæggende fælles identitet, der efter min mening er en illusion. Ud fra en mere objektiv betragtning bør man slet og ret betegne Riget som dét, det er; nemlig et fællesskab mellem tre rigsdele, der er grundlæggende forskellige for så vidt angår sprog, kultur, klima, livsmønstre og identitet. " Citeret i Inge Adriansen: Nationale symboler i Det Danske Rige 1830-2000 (se kilder).

Hvad betyder hjemmestyre-/selvstyreordningerne?

Hjemmestyre- og selvstyreordningerne betyder, at de grønlandske og færøske myndigheder varetager en lang række sagsområder, herunder de offentlige finanser, og de kan løbende overtage yderligere sagsområder. Den grønlandske selvstyreordning indebærer også, at det grønlandske folk anerkendes som et folk i henhold til folkeretten med ret til selvbestemmelse.

På Statsministeriets side om rigsfællesskabet (se kilder) hedder det om rigsfællesskabet, at " Færøerne og Grønland er dele af det danske rige. På grund af områdernes særlige nationale, historiske og geografiske forhold har de en udvidet grad af selvstyre. Med hjemmestyre-/selvstyrestyreordningerne har de færøske og de grønlandske myndigheder fået mulighed for selv at beslutte at overtage ansvaret for en række sagsområder." Dog kan følgende områder ikke overtages af de grønlandske og færøske myndigheder: statsforfatningen, statsborgerskab, Højesteret, udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitik samt valuta- og pengepolitik.

Grønlændere og færinger har automatisk dansk indfødsret, også kaldet statsborgerskab.

Hvad er Grønland?

Grønland er verdens største ø med et areal på 2.180.000 km². Grønlands areal er dermed 50 gange større end Danmarks. Der bor cirka 56.000 mennesker i Grønland, hvoraf de 17.000 bor i hovedstaden Nuuk. 80 % af Grønlands areal er dækket af indlandsis.

Befolkningen består af 87 % grønlændere (inuitter og grønlandsk fødte danskere), mens danskere og andre nationaliteter udgør 13 %. Inuitter er den officielle fællesbetegnelse for arktiske folk, der tidligere har været kendt som eskimoer. De officielle sprog i Grønland er grønlandsk og dansk, men grønlandsk er klart mest udbredt. Grønlandsk er i familie med de øvrige inuit-sprog, der bliver talt i Arktis.

Ifølge rapporten "Til gavn for Grønland" (se kilder) udgør den økonomiske støtte fra Danmark, kaldet bloktilskuddet, mere end en fjerdedel af Grønlands bruttonationalprodukt og lå i 2015 på 3,7 mia. kr. Langt den største del af vareeksporten stammer fra fiskeriet. Arbejdsløsheden ligger temmelig højt, på 9,4 %, og uddannelsesniveauet er lavt. 70 % af befolkningen i den arbejdsdygtige alder har ingen uddannelse udover grundskolen.

Regeringen kaldes efter indførelsen af selvstyre i 2009 for Naalakkersuisut (på dansk Landsstyret), mens parlamentet hedder Inatsisartut (Landstinget). Grønland har to folkevalgte repræsentanter i det danske folketing.

Hvad er Færøerne?

Færøerne består af 18 øer og ligger i det nordlige Atlanterhav cirka midtvejs mellem Norge og Island. Færøernes areal er på cirka 1.400 km², hvilket er en smule større end Lollands areal. Der bor cirka 50.000 mennesker på Færøerne, hvoraf de 20.000 bor i hovedstaden Torshavn.

Færingerne taler færøsk, som er nært beslægtet med islandsk. Foruden færøsk er dansk også officielt sprog, og det er obligatorisk andetsprog fra 3. klasse i færøske skoler. Dansk benyttes dog kun sjældent til daglig.

Ifølge DenStoreDanske.dk's opslag "Færøerne - økonomi" (se kilder) er Færøerne et velstående samfund, hvis økonomi er stærkt afhængig af fiskerierhvervet. I 2010 udgjorde fisk og fiskeprodukter ca. 91 % af eksporten. Landet modtager bloktilskud fra Danmark, som i 2015 var på 650 mio. kr.

Færøerne har en hjemmestyreordning inden for rigsfællesskabet. Parlamentet kaldes for Lagtinget, mens regeringen kaldes landsstyret og ledes af lagmanden. Færøerne er ligesom Grønland ikke medlem af EU, men har indgået en fiskeri- og handelsaftale med EU. Færøerne har to folkevalgte repræsentanter i det danske folketing.

Dronningen fortæller om Færøerne

Rigsfællesskabets historie

Under storkonflikten i 1956 tog kong Frederik og dronning Ingrid på officielt besøg til Island efter at Island i 1943 var blevet republik og ikke længere en del af det danske rigsfælleskab.

Foto: Allan Moe / Scanpix

Hvordan blev rigsfællesskabet etableret?

I tiden tilbage fra de tidlige vikingebosættelser var Grønland og særligt Færøerne faktisk mere forbundet med Norge end med Danmark. Hans Jacob Debes beskriver i "Færingernes land" (se kilder), at Færøerne hørte under Norge fra vikingernes tid. Dette ændrede sig ikke, selv om øerne indgik som del af dobbeltmonarkiet fra 1380, hvor Danmark og Norge delte regent, men hvor magten lå i København. I løbet af det 17. og begyndelsen af det 18. århundrede blev forbindelsen til Norge svækket, mens Danmark overtog stadig flere sagsområder.

Grønland havde ifølge bogen "Det moderne Grønland" af Rasmus Augustesen og Krister Hansen (se kilder) været beboet af inuitter i flere perioder siden ca. 2500 f.v.t., men blev første gang beboet af vikinger fra Norge efter Erik den Rødes opdagelse af Grønland i 982. Efterkommerne af disse kolonister forsvandt af uvisse årsager omkring år 1500, men i 1721 ankom den norske præst Hans Egede og hans følge til Grønland, hvor der blev oprettet nye kolonier med henblik på hvalfangst og kristen mission.

Ved Kielerfreden i 1814 blev det afgjort, at Danmark skulle afstå Norge til Sverige. Det skete som en konsekvens af, at Danmark var på den tabende side i Napoleonskrigene. Grønland og Færøerne (samt Island, der fik fuld selvstændighed i 1944) forblev under den danske krone.

Hvordan forløb perioden fra Kielerfreden til 2. Verdenskrig i Grønland?

Grønland fik fra 1857 valgte forsamlinger til at administrere lokale forhold, og i 1908 oprettedes to landsråd med sæde i henholdsvis Godthåb (Nuuk) og Godhavn (Qeqertarsuaq). Relationen mellem grønlænderne og den danske kolonimagt var rolig og uden større konflikter.

Grønlands befolkningstal blev i løbet af 1800-tallet næsten fordoblet til 11.000 indbyggere, og derfor kunne befolkningen ifølge Danmarkshistorien.dk's opslag "Grønland" (se kilder) ikke længere alene ernære sig ved sælfangst. Af den grund blev der satset på fiskeri i større skala, som snart skulle komme til at udgøre grønlændernes vigtigste erhverv.

Hvordan forløb perioden fra Kielerfreden til 2. Verdenskrig på Færøerne?

Færøerne havde ifølge Danmarkshistorien.dk's opslag "Færøernes historie" (se kilder) i ret høj grad styret sig selv, men fik i 1816 fastlagt sin status som et dansk amt, der fra 1852 også havde eget amtsråd (Lagtinget). Færøerne blev i 1849 lagt ind under Grundlovens gyldighedsområde og fik repræsentanter i den danske rigsdag.

Den største omvæltning inden for økonomien var indførelsen af eksportorienteret dybhavsfiskeri omkring 1880. Fiskene blev efter fangsten saltet og tørret, hvorefter de kunne eksporteres. Fiskeriet blev hurtigt det altdominerende erhverv, hvilket det stadig er.

Omkring 1890 opstod der en bevægelse for det færøske sprog og den færøske kultur. Denne bevægelse blev hurtigt politisk og kæmpede særligt for, at det færøske sprog skulle indføres i kirken, skolen og retsvæsenet, hvor man på det tidspunkt primært brugte dansk. En sproglig ligestilling blev indført kort før 2. Verdenskrig, undtagen i retsvæsenet, og siden har færøsk været det dominerende sprog på Færøerne.

Hvad betød 2. Verdenskrig for rigsfællesskabet?

Da Danmark blev besat af Tyskland i 1940, blev Grønland og Færøerne for en tid isoleret fra Danmark.

Færøerne blev på grund af sin strategiske beliggenhed midt i Nordatlanten fredeligt besat af englænderne med en styrke, der nåede op på 8.000 mand. Hans Jacob Debes skriver i "Færingernes land" (se kilder), at Færøerne pludselig stod i en ny situation, hvor man fik mulighed for at bevise, at man kunne klare sig selv. Der kom ikke længere økonomisk tilskud fra Danmark, men til gengæld solgte man nu fisk til England med enorme fortjenester.

Efter 2. Verdenskrigs afslutning erklærede Færøerne sig i 1946 for en kort tid selvstændigt, hvilket dog hurtigt blev trukket tilbage efter et nyt lagtingsvalg. I 1948 fik færøske og danske politikere forhandlet sig frem til en hjemmestyreordning for Færøerne.

Rasmus Augustesen og Krister Hansen skriver i bogen "Det moderne Grønland" (se kilder), at Grønland som lukket koloni ikke for alvor havde kontakter uden for Danmark før 2. verdenskrig. Dette ændrede sig med krigen, fordi Grønland var et vigtigt led i forsyningsruten fra USA til Europa. Også det amerikanske militærpersonel på Grønland var med til at vise, at der var en større verden uden for Grønland og Danmark og dermed skubbe Grønland ud af sin isolation.

Amerikanske soldater kæmper mod nazister på Grønland under 2. verdenskrig

Hvordan blev velfærdsstaten bragt til Grønland?

2. Verdenskrig medførte, at både Grønland og Færøerne åbnede sig mod omverdenen, men hvor Færøerne øgede sin uafhængighed af rigsfællesskabet og fik en hjemmestyreordning, blev Grønland umiddelbart knyttet tættere til Danmark. De danske motiver for at knytte Grønland tættere til Danmark var dels at modernisere det forarmede Grønland, dels at undgå, at amerikanerne skulle beholde kontrollen over Grønland. I 1953 fik Grønland status som et dansk amt, der var ligestillet med de øvrige amter i Danmark. Dermed var Danmarks koloniherredømme officielt overstået, og blev i stedet afløst af en, på papiret, ligeværdig relation.

Mads Lidegaard skriver i bogen "Grønlands Historie" (se kilder), at flere store kommissioner og udvalg nedsat af danske regeringer forelagde forslag og bestemmelser til Grønlands modernisering i løbet af 1950'erne og 1960'erne. Det førte blandt andet til, at udviklingen blev koncentreret i byerne og ikke i de små bygder, at skolen fik et tydeligt dansk indhold, at der blev bygget nye sygehuse, og at boligmassen blev fornyet. Samtidig forbedrede man i løbet af kort tid infrastrukturen, så man fik moderne havneanlæg, vandforsyning, elforsyning og veje. Erhvervsudviklingen skulle koncentreres om fiskeriet, og til det formål flød der store statslige investeringer til fiskefabrikker og trawlere. Man centraliserede og moderniserede altså Grønland på meget kort tid. Det hele blev i stort omfang udført af danskere, og mange grønlændere følte sig afkoblet fra udviklingen.

Hvordan blev velfærdsstaten bragt til Færøerne?

På Færøerne satte man sig for at opbygge et skandinavisk inspireret velfærdssamfund, og udviklingen af det blev i høj grad finansieret af Danmark. Ifølge Hans Jacob Debes' "Færingernes land" (se kilder) blev der fra 1950'erne til 1970'erne investeret heftigt i udbygning af elnettet, vejnettet og havnene, i nævnte rækkefølge, mens man i 1980'erne byggede en række tunneler. De fede år under krigen havde også skaffet kapital til investeringer i fiskeriflåden, og sammenholdt med en udvidelse af de færøske fiskerigrænser betød det økonomisk vækst for det færøske fiskeri. Ingrid Falktoft Andersen skriver i "Færøerne - Historie og samfund, kunst og kultur" (se kilder), at Færøerne i de år fik materiel fremgang og blev mere internationalt orienteret.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indledning Rigsfællesskabet er en betegnelse for forholdet mellem de tre dele af det danske kongerige, Danmark, Grønland og Færøerne. Det nuværende rigsfællesskab kan ses som resterne af det endnu større danske kongerige der fandtes før 1814.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Færøerne, Grønland og Danmark er ikke kun bundet sammen af love og regler, men også af kultur, traditioner og en fælles historie.
Rigsfællesskabet er en betegnelse for forholdet mellem de tre dele af det danske kongerige. På grund af Færøernes og Grønlands særlige nationale, historiske og geografiske forhold har de en udvidet grad af selvstyre.

Flere materialer, der giver viden, perspektiv og inspiration til din undervisning er på vej.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rigsfællesskabet - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Færøerne, Grønland og Danmark er ikke kun bundet sammen af love og regler, men også af kultur, traditioner og en fælles historie. Rigsfællesskabet er en betegnelse for forholdet mellem de tre dele af det danske kongerige. På grund af Færøernes og Grønlands særlige nationale, historiske og geografiske forhold har de en udvidet grad af selvstyre.

# data[].attributes.body
Thorkild Kjærgaard mener, at Grønland aldrig har været en koloni. Hør hans fortælling om Grønlands fortid og nutid.

# data[].attributes.attachment_link.description
24 spørgsmål classic. Historiker Thorkild Kjærgaard er gæst i ugens podcast, hvor han forklarer, hvorfor Grønland aldrig har været en koloni.

# data[].attributes.headline
Grundbog til gymnasiet - lån den til inspiration

# data[].attributes.subject
Grundbog til gymnasiet - lån den til inspiration

# data[].attributes.body
Bogen indeholder gode forslag til begrebsfortåelse og kildemateriale. Se også bogens hjemmeside.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
kampen om Danmark og Grønlands fælles fortid

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Indeholder:

Undskyld?

Studiet af den fælles fortid

Overblik : hvad er det for en fortid Grønland og Danmark har tilfælles?

Erindringer : om dansk-grønlandske erindringssteder

Fortællinger : Grønland og Danmarks fortid fortalt i kunst og populærkultur

Fortolkninger : når faghistorikere fortolker og fremstiller Grønland og Danmarks fælles fortid

Opsamling og perspektivering

Supplerende materialer:

Hertil findes supplerende materiale på bogens hjemmeside

Anvendelsesklausul:

Informationsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 15 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

2 stk. i Informationssamlingen

# data[].attributes.attachment_link.description
kampen om Danmark og Grønlands fælles fortid Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen Indeholder: Undskyld? Studiet af den fælles fortid Overblik : hvad er det for en fortid Grønland og Danmark har tilfælles?

# data[].attributes.headline
100 danmarkshistorier - Grønlands Amt 1953

# data[].attributes.subject
100 danmarkshistorier - Grønlands Amt 1953

# data[].attributes.body
Læs uddrag af bogen her: https://unipress.dk/udgivelser/g/gr%C3%B8nlands-amt/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skal Danmark sige undskyld til Grønland?

Spørgsmålet har været debatteret i forbindelse med den såkaldte forsoningskommission i Grønland og peger på det ømtålelige forhold mellem Grønland og Danmark. Forholdet bunder i den fælles historie og frem for alt de meget forskellige tolkninger af Grønlands og Danmarks fælles fortid. Tolkninger der bruges i erindringspolitiske kampe i Rigsfællesskabet eller kort og godt: I kampen om historien.

Bogen giver ikke et entydigt svar på spørgsmålet, men fokuserer i stedet på de mange erindringer, fortællinger og faglige fortolkninger af den fælles fortid, der gennem tiden har været bragt i omløb i Grønland og Danmark af både lægfolk og fagfolk.

På denne hjemmeside finder du ekstra materiale - kilder, opgaver og supplerende materiale.

God fornøjelse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skal Danmark sige undskyld til Grønland? Spørgsmålet har været debatteret i forbindelse med den såkaldte forsoningskommission i Grønland og peger på det ømtålelige forhold mellem Grønland og Danmark. Forholdet bunder i den fælles historie og frem for alt de meget forskellige tolkninger af Grønlands og Danmarks fælles fortid.