# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sæt med 10 metaldetektorer og tilbehør, en brugervejledning, en undervisnings-dvd på engelsk og en bog til læreren ('Vikinger - et arkæologisk eventyr'')
Indholdsbeskrivelse:

OBS - Skolen skal selv anskaffe/udskifte batterierne ved behov, se Anvendelsesklausul.

Indeholder:

10 metaldetektorer ('Garret Ace 150) med hver ét plastovertræk og ét beskyttelsesskjold

1 pædagogisk vejledning (kan desuden downloades, se nedenfor)

1 undervisnings-dvd på engelsk (findes desuden på Youtube, se link nedenfor)

1 BOG 'Vikinger - et arkæologisk eventyr'

5 murerspande

10 murerskeer

10 pensler

Anvendelse af metaldetektorer kan fremme en deltagende og undersøgende tilgang til historiefaget, hvor eleverne får mulighed for en mere kropslig tilgang til et af fagets metoder, arkæologisk metode. Der er fokus på udeskole og bevægelse samtidig med at et samarbejde med det lokale museum vil være oplagt. Der er muligt for tværfagligt arbejde med natur og teknologi. Læs mere i den pædagogiske vejledning og se supplerende materialer, evt. de to korte video "triggere", der giver en intro til arkæologi som metode til historisk viden. I tv-udsendelserne "Arkæologien rundt" kan I blive klogere på lokale fund (her Roskilde og Lejre).

Historie: 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. kl. + GU + VU

4. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 20 arbejdsdage.

Vær opmærksom på 'Retningslinjer for brug af metaldetektor', se Padlet (link under Supplerende materialer)
Hver detektor bruger 4xAA batterier, ialt 60 stk. Batterier er skolens ansvar og medfølger ikke. Skolen skal selv anskaffe/udskifte batterierne ved behov
Antal i afdelinger:

4 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sæt med 10 metaldetektorer og tilbehør, en brugervejledning, en undervisnings-dvd på engelsk og en bog til læreren ('Vikinger - et arkæologisk eventyr'') Indholdsbeskrivelse: OBS - Skolen skal selv anskaffe/udskifte batterierne ved behov, se Anvendelsesklausul.

# data[].attributes.body
Hemmelig udgravning v. Vindinge

# data[].attributes.body
Borgringen ved Køge

# data[].attributes.body
Gratis app, udviklet af Museum Sønderjylland og Holstebro Museum

# data[].attributes.attachment_link.title
Kultur- og Skoletjenesten Midt- og Vestsjælland

# data[].attributes.attachment_link.description
Information om undervisningsmaterialer, pædagogiske muligheder og tilbud til undervisningen, der findes på museer, naturskoler, teatre, kirker, arbejdende værksteder m.m.

# data[].attributes.headline
Metaldetektorer i undervisningen – ja tak!

# data[].attributes.subject
Metaldetektorer i undervisningen – ja tak!

# data[].attributes.body
Artikel i Folkeskolen

# data[].attributes.attachment_link.title
Metaldetektorer - ja tak! - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Høj elevaktivitet, masser af bevægelse og hands-on-læring i historieundervisningen.

# data[].attributes.body
Faxe, Greve, Køge, Næstved, Stevns, Solrød og Vordingborg kommuner

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette website benytter cookies for at forbedre brugeroplevelsen for dig og andre. Hvis du klikker videre på websitet, accepterer du samtidig vores brug af cookies.

# data[].attributes.headline
Instruktion til metaldetektor Garrett Ace 150

# data[].attributes.subject
Instruktion til metaldetektor Garrett Ace 150

# data[].attributes.body
Part 1 - sådan fungerer detektoren

# data[].attributes.attachment_link.title
Garrett Ace 150 Metal Detector Instructional Video Part I

# data[].attributes.body
ArkæoLab på Holbæk Museum. Lærervejledning til inspiration

# data[].attributes.attachment_link.title
Museum Lolland-Falster | Vild med arkæologi

# data[].attributes.attachment_link.title
Top 10 - Årets fund 2017: Slots- og Kulturstyrelsen

# data[].attributes.attachment_link.description
Undersøgelserne af stenalderpladsen Vasagård på Bornholm har stået på i en årrække, og udgravningerne har resulteret i en masse spændende viden om den første del af Danmarks bondestenalder. I 2014 var pladsen også repræsenteret for kultbygningernes dekoration på Slots- og Kulturstyrelsens Top 10 over årets fund.

# data[].attributes.headline
En kort intro - hvordan kommer jeg i gang

# data[].attributes.subject
En kort intro - hvordan kommer jeg i gang

# data[].attributes.body
Vejledning fra Odense Bys Museum

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Har du købt en metaldetektor og er utålmodig med at komme i gang med at svinge den på markerne?
Brug lige et par minutter til at læse denne introduktion først - så undgår du mange problemer bagefter.

Dokumentation

Dokumentation er alfa og omega ved detektorafsøgning, og derfor er det vigtigt, at du ikke kun medbringer en detektor, en graveske og fundposer ved afsøgningen, men også en håndholdt GPS til indmåling af fundene. Uden oplysninger om det præcise fundsted, mister genstandene meget af deres værdi som arkæologisk kildemateriale. Så: kort fortalt, koordinater på alt - og husk ekstra batterier!
Læs mere om, hvordan du indstiller din GPS
Alle hjemtagne fund anbringes i separate poser, og i hver fundpose lægges en fundseddel med koordinater på fundstedet mv. Fundsedlen udfyldes altid med blyant (som er mere holdbart end tusch og kuglepen), og der skal IKKE skrives på fundposen.
Hent en skabelon, så du kan lave dine egne fundsedler (pdf)
Hvad skal registreres - og hvad skal ikke?

Et grundprincip er, at alle metalfund er væsentlige kulturhistoriske genstande - og dermed potentielt danefæ - indtil det modsatte er bevist. Derfor er det afgørende, at alt, hvad der fjernes fra marken, skal dokumenteres ved indmåling.

Der er dog nogle undtagelser, for disse ting kan hjemtages uden dokumentation: Patronhylstre, sølvpapir, genstande med plast og gummi, aluminium, genstande med maling eller moderne påskrift eller med gevind.
Link til Nationalmuseets liste over muligt Danefæ

Alle andre metalgenstande, der fjernes fra marken, skal måles ind med GPS; det gælder ikke kun fibler, beslag og mønter, MEN også smelteklumper, barrer, ubestemmelige stykker metal mv. Alternativt skal de efterlades på fundstedet - også selv om det betyder, at man kan risikere at skulle grave den samme genstand op to gange!

Flintgenstande hjemtages efter indmåling, hvis der er tale om f.eks. økser eller fragmenter heraf, fladehuggede redskaber, karakteristiske skrabere mv. Afslag og ukarakteristiske blokke mv. efterlades på fundstedet og måles ikke ind. Museet vil gerne registrere genstandene, men hvis finder vil beholde dem, kan de returneres efter fotografering på museet.

Lerkarskår. Karakteristiske skår (hanke, rande, stykker med ornamentik) hjemtages efter indmåling. Øvrige skår efterlades på fundstedet uden dokumentation - det gælder også glaseret keramik.

Mønter: Alle mønter fra oldtid og middelalder måles ind og indleveres til museet til danefævurdering. Mønter fra tiden efter 1536 indmåles, hvis de opfylder de kriterier, der er beskrevet i Nationalmuseets danefævejledning. Hvis man er det mindste i tvivl, eller hvis man finder flere mønter inden for et begrænset område, måles de altid ind, også selv om de ikke er ældre end f.eks. 1875 (de kan være rester af en "skat")! Hvis museet efter afrensning vurderer, at der ikke er tale om danefæ-mønter, returneres de til finder.
Link til Nationalmuseets danefævejledning
Afrapportering til museet

Det er vigtigt, at museet modtager data om fundene, og meget gerne en kort rapport om iagttagelser, som er gjort under afsøgningen. Det er hensigtsmæssigt at afrapportere afsøgningen på hver enkelt mark for sig, og det gøres lettest i skemaer, som kan downloades fra museets hjemmeside. Brug skemaerne som en "checkliste", så får du stillet de rigtige spørgsmål og givet de mest uddybende svar. Rapporter, og gerne fotos fra afsøgningen, sendes til museet som vedhæftede filer.

Det er ikke nødvendigt at indlevere fund og rapporter, hver gang man har i felten; omvendt er det heller ingen god ide at samle store bunker til huse, før man indberetter til museet. En god regel kan være, at man indsender 1-2 gange om året, alt afhængigt af, hvor meget man har været ude. Husk at aftale med museet, når du kommer ind med fund, så du ikke kører forgæves.
Find rapportskemaer
Særligt om detektortræf

Nogle foretrækker at gå med detektor alene, andre vil gerne gå i smågrupper, og nogle arrangerer ligefrem "detektortræf". Ved et detektortræf mødes typisk mange niveauer af erfaring og tålmodighed på ét sted, og det er derfor vigtigt at have ekstra stor opmærksomhed på kvaliteten af fundregistreringen. Husk, at museet er interesseret i kvalitet og ikke kvantitet! Generelt anbefaler vi, at man ikke går mere end 10 sammen. Hvis flere søger sammen, bør mindst en person udelukkende have til opgave at sikre, at afsøgningen og registreringen foregår forsvarligt. Inden man arrangerer et træf er det vigtigt at tænke på følgende:

1. Det er en god idé at orientere museet om træf, inden tid og sted fastsættes. Museet kan have gode forslag til, hvor det er hensigtsmæssigt, at et træf afvikles, ligesom der kan være ønsker om at bestemte områder ikke bliver mål for et detektortræf.

2. At træfdeltagerne har læst denne vejledning grundigt inden tilmeldingen og erklærer sig indforstået hermed.

3. Det maksimale antal deltagere i træffet er max. 25 personer, hvoraf tre ikke deltager ved selve afsøgningen, men udelukkende med bistand ved registrering, tildeling af afsøgningsområder mv.

4. Den, der arrangerer træffet, sørger for at samle alle fund og al dokumentation, således at der kan foretages en samlet indlevering til museet hurtigt efter træffets afslutning (f.eks. efter højst tre uger). Træfarrangøren får efterfølgende meddelelse fra museet om sagsbehandlingen, og denne sørger for, at oplysningerne bliver sendt til de enkelte træfdeltagere.

5. Det er en forudsætning for deltagelse i træffet, at deltagerne har underskrevet Nationalmuseets kvitteringsskema

6. Før afsøgningen påbegyndes, indstilles alle deltageres GPS'er efter den projektion, som er angivet i ovenstående link. Før hver påbegyndt afsøgning foretager hver afsøger en kontrolaflæsning over et punkt med en kendt koordinat for at sikre, at apparatet er korrekt indstillet.

Hvis du er i tvivl om noget, er du naturligvis altid velkommen til at sende en mail til museet. Tilbage er bare at sige, at en spændende hobby venter derude. God jagt!

Mogens Bo Henriksen
Læs også artklerne om, hvordan du behandler dine fund...
Arkæologens vejledning til, hvordan man registrerer og indleverer sine fund

Konservatorens gode råd om, hvordan man behandler opbevarer sine fund

Nationalmuseets vejledning vedrørende Danefæ
... og systematiserer dine søgninger
Positionsformat og Datum til detektor, OBM's vejledning i, hvordan du indstiller gps'en på din detektor

Systematiser din søgning ved hjælp af søgespor og gps. En skridt-for-skridt-veledning af Glenn Abramsson, Harja-Arkæologisk forening (pdf, 2,66 Mb)

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du købt en metaldetektor og er utålmodig med at komme i gang med at svinge den på markerne? Brug lige et par minutter til at læse denne introduktion først - så undgår du mange problemer bagefter. Dokumentation Dokumentation er alfa og omega ved

# data[].attributes.body
Kulturkørekortet Museum Vestsjælland. Lærervejledning til inspiration

# data[].attributes.body
Lejre, Frederikssund og Roskilde kommuner

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ROMU er næsten dagligt i kontakt med amatørarkæologer, der har fundet oldsager inden for museets ansvarsområde. Der er ikke mindst tale om fund, som er gjort med metaldetektor, men det kan også være løsfundne oldsager af sten m.v. En stadig stigende del af disse oldsager skal sendes videre til Nationalmuseet til danefæbehandling. Det kan være en langsommelig affære, men du kan selv gøre meget for at hjælpe både ROMUs og Nationalmuseets arkæologer, så sagsbehandlingen ikke varer alt for længe.

DETEKTORFUND OG DANEFÆ
"Genstande fra fortiden, herunder mønter, der er fundet i Danmark, og hvortil ingen kan godtgøre sin ret som ejer, er danefæ, såfremt de er forarbejdet af værdifuldt materiale eller har særlig kulturhistorisk værdi" Museumslovens §30, stk. 1

Hvis du finder genstande, der er omfattet af danefælovgivningen, skal du indlevere dem til danefæbehandling.

Du kan se en liste over, hvad der er danefæ her!

Når du vil gå med metaldetektor skal du huske altid at få tilladelse fra jordens ejer. Endvidere skal du være klar over, at man ikke må anvende metaldetektorer på fredede fortidsminder og i Statsskovene. Forhåbentlig giver din detektor signal om spændende fund under jordoverfladen, og her skal du huske, at du kun må grave ned i pløjelagets dybde - typisk ned til 30 cm fra jordoverfladen. HVOR MÅ MAN GÅ MED METALDETEKTOR?
Yderligere gravning må kun foretages af museets medarbejdere!

Du kan se Nationalmuseets vejledning om danefæ her!

SÅDAN FORBEREDER DU DIN AFSØGNING

Kontakt jordens ejer og få dennes tilladelse til din afsøgning.

Medbring altid en gps og sørg for, at datum er indstillet til WGS84 UTM eller Euref89. Du kan læse hvordan i vejledningen til din gps. X og Y koordinater nedskrive i meter og ikke i breddegrader

Fundne genstande skal pakkes i individuelle poser - gerne lynlåsposer - påskrevet dit eget fundnummer samt gps-koordinater.

Fund fra forskellige lokaliteter holdes adskilt og matrikel nr. og ejerlev på den aktuelle mark noteres

Gå så vidt muligt systematisk på markerne - også selvom der ikke umiddelbart bliver gjort fund. Museet er meget interesseret i at vide, hvor der findes marker med fund, men også hvor der findes marker, hvor der trods intensiv afsøgning ikke er fund.

INDLEVERING AF GENSTANDE TIL DANEFÆBEHANDLING

Udfyld et registreringsark for hver enkelt fundområde og send det til romu@romu.dkeller medbring det ved indleveringen, så vi har det i elektronisk form. Du finder registreringsarket her (wordformat) - Registreringsark ROMU

Kontakt museets arkæologer på telefon 4631 65 00 eller e-mail: romu@romu.dk og lav en aftale om indlevering, så du ikke går forgæves. Du kan aftale at indlevere dine genstande på vores afdelinger i Roskilde og Frederikssund.

Ved indleveringen på museet vil en arkæolog gennemgå dine fund og i samarbejde med dig udfylde resten af registreringsarket, som også er din kvittering for indleveringen.

Har du ikke tidligere indleveret genstande til danefæbehandling skal du medbringe en lukket kuvert, hvori du har lagt oplysninger om dit navn, adresse og cpr-nummer. Museet lader denne gå videre til Nationalmuseet, der anvender oplysningerne ved udbetaling af danefægodtgørelse.

Når din indlevering til museet er afsluttet, vil vi hurtigst muligt få behandlet dine genstande og indlevere dem til Nationalmuseet. Bliver dine genstande erklæret for danefæ, vil du modtage besked direkte fra Nationalmuseet.

# data[].attributes.attachment_link.description
ROMU er næsten dagligt i kontakt med amatørarkæologer, der har fundet oldsager inden for museets ansvarsområde. Der er ikke mindst tale om fund, som er gjort med metaldetektor, men det kan også være løsfundne oldsager af sten m.v. En stadig stigende del af disse oldsager skal sendes videre til Nationalmuseet til danefæbehandling.

# data[].attributes.headline
Hvordan du skal og bør forholde dig som detektorfører

# data[].attributes.subject
Hvordan du skal og bør forholde dig som detektorfører

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundejere, der skal give lov til, at der må anvendes metaldetektor på ens ejendom - typisk landmænd - er indimellem usikre omkring, hvorvidt fund gjort med metaldetektor kan medføre udgravninger, som skal betales af ejeren af jorden. Fremkomsten af detektorfund vil i sig selv ikke medføre, at en jordejer påføres udgifter til en evt. efterfølgende arkæologisk udgravning.

De fleste detektorfund indgår i museernes samlinger - enten som danefæ på Nationalmuseet eller på det lokale museum som almindelige genstande, der indlemmes i museets samling. Enkelte fund, typisk fra nyere tid, kan beholdes af detektorføreren selv.

I de sjældne tilfælde, hvor der gøres et skattefund, f.eks. mønter eller værdifuldt metal, er museerne ofte interesserede i at gennemføre en begrænset undersøgelse af fundstedet. Formålet vil være at sikre de dele af skatten, der muligvis endnu er bevaret under pløjelaget. Herved kan man sikre en række væsentlige oplysninger om deponeringsmåden (i et lerkar, en læderpung eller lignende) og ofte også årsagen til deponeringen (til gudernes gunst eller i ufredstider). Samtidig sikrer man, at alle dele af skatten kommer til syne - og dermed er den videnskabelige værdi af fundet væsentligt større.

Når en skat i første omgang findes, skyldes det, at nogle af genstandene allerede ligger oppe i pløjelaget. De kan være ført derop af markredskaber for både 10, 50 eller 100 år siden. Altså som følge af "jordarbejde i forbindelse med erosion eller jordarbejde udført som led i dyrkning af almindelige landbrugsafgrøder eller som led i almindelig skovdrift," som det hedder i lovteksten ( Museumslovens § 27, stk. 5. pind 1). Arkæologiske undersøgelser af denne type skal ikke betales af jordejeren, men bekostes typisk af midler fra en pulje, som Slots- og Kulturstyrelsen råder over, efter ansøgning fra det lokale museum. Afhængig af undersøgelsens omfang og tidspunkt på året kan jordejeren kompenseres for eventuelle tab efter gældende regler for afgrødeerstatning.

Fra landmand til bygherre
Der kan dog opstå situationer, hvor detektorfund på længere sigt kan være en medvirkende årsag til, at der skal gennemføres en arkæologisk undersøgelse for landmandens regning - nemlig i det tilfælde, hvor han går fra at dyrke marken til at være bygherre. Et eksempel:

Hvis man forestiller sig, at der bliver gået med metaldetektor tæt ind til en eksisterende gård, og der på hele den vestlige side fremkommer spredte metalfund, f.eks. fra en bebyggelse fra vikingetid og ældre middelalder, vil det i første omgang ikke medføre en udgravning. Metaldetektorfundene er naturligvis med til at forøge vores viden om placeringen af landsbyer, bopladser og gravpladser rundt omkring i landskabet. På den måde er detektorfundene med til at give et mere detaljeret indblik i den forhistoriske udnyttelse af landskabet, end hvis vi ikke havde disse fund. Det svarer til fund af potteskår eller flintredskaber som f.eks. økser eller dolke.

Hvis landmanden på et senere tidspunkt ønsker at udvide sin gård, f.eks. med en ny løsdriftsstald med tilhørende gylletank og plansilo, vil metaldetektorfundene - på lige fod med alle andre oplysninger, som museet kender til (f.eks. overpløjede gravhøje, løsfundne stenoldsager, spor set fra luften eller som fremgår af såkaldte LiDAR-scanninger) - danne baggrund for den rådgivning, som museet vil tilbyde landmanden i forbindelse med hans byggeprojekt.

Landmanden kan i den forbindelse vælge at få gennemført en forundersøgelse af arealet (se mere i Vejledning om arkæologiske undersøgelser), og hvis det herefter viser sig, at der på det areal, hvor han ønsker at udvide gården, fremkommer væsentlige fortidsminder, er det museumslovens bestemmelse, at han som bygherre skal betale for den nødvendige arkæologiske undersøgelse før byggestart. En bygherre - i dette eksempel en landmand - kan i den forbindelse godt have den opfattelse, at det er metaldetektor-fundenes skyld, at han kommer til at betale for en arkæologisk undersøgelse. Det er dog ikke korrekt, for uanset om der er gjort metalfund eller ej, ville en arkæologisk forundersøgelse afsløre, at der er væsentlige fortidsminder bevaret under muldjorden i form af eksempelvis stolpehuller efter huse, brønde, hegnsspor og affaldsgruber. Museumsloven bestemmer herefter, at den nødvendige arkæologiske undersøgelse skal betales af bygherre, med mindre det er muligt at bevare fortidsminderne på stedet ved at ændre eller flytte anlægsarbejdet.

[ Tilbage til toppen]

# data[].attributes.attachment_link.description
I Danmark er det lovligt at søge med metaldetektor på de fleste arealer. Men hvad må man og hvad må man ikke, når der gøres fund fra tidligere tider? Her kan du få en kort vejledning i, hvordan du skal og bør forholde dig som detektorfører.

# data[].attributes.headline
TV og bøger om fund og arkæologi i Danmark

# data[].attributes.subject
TV og bøger om fund og arkæologi i Danmark

# data[].attributes.body
Streames og lånes ved CFU.
Åben link med huskeseddel.

# data[].attributes.body
Museumsinspektør Flemming Kaul fortæller om dengang man startede med at bruge metaldetektorer i Danmark.

# data[].attributes.body
Holbæk, Kalundborg, Odsherred, Ringsted, Slagelse og Sorø Kommuner

# data[].attributes.attachment_link.description
På Museum Vestsjælland har vi næsten daglig kontakt til amatørarkæologer. De fleste henvender sig, fordi de har fundet genstande, der skal til danefæbehandling, men nogle er også interesseret i at se arkæologerne grave eller måske ligefrem selv at deltage. Er du interesseret så kontakt arkæologerne og hør om dine muligheder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Med app'en 'Fortællinger fra Fortiden' kan man gennem animerede fortællinger, fotos og tekst lære om "Danmarks oldtid i Landskabet". I app'en kan du se, hvilke fund der er gjort i nærheden af dig, og tager du din iPhone eller iPad med ud til stederne, kan du selv grave et fund frem på skærmen.

App'en er gratis og kan downloades i App Store. Den er udviklet af Redia for Kulturstyrelsen og i samarbejde med Naturstyrelsen og Nationalmuseet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Med app'en 'Fortællinger fra Fortiden' kan man gennem animerede fortællinger, fotos og tekst lære om "Danmarks oldtid i Landskabet". I app'en kan du se, hvilke fund der er gjort i nærheden af dig, og tager du din iPhone eller iPad med ud til stederne, kan du selv grave et fund frem på skærmen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du de oplysninger, du skal bruge, hvis du - og vi andre - skal have mest mulig glæde af din hobby som amatørarkæolog Læs artklerne Detektorsøgning - en kort introduktion Konservatorens gode råd om, hvordan man behandler opbevarer sine

# data[].attributes.body
Lånes hos CFU Absalon. Åben link med huskeseddel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Copyright © 2018 Metaldetektorbogen - All Rights Reserved Powered by WordPress & Atahualpa