# data[].attributes.body
שיחות אישיות

# data[].attributes.body
הכרת שמות התלמידים , יצירת קשר עין

# data[].attributes.body
מילים מחזקות, מתייחסות אישית לילד.ה, לפרטים הכי קטנים - לראות את הילד.ה במסדרון, להגיד שלום בדרך ולדאול לשלומם.

# data[].attributes.body
משחק הכירות של 5 דקות שהתלמידים שואלים את הדברים שהם רוצים לדעת עליי

# data[].attributes.body
שאלון אישי שייבנה יחד עם התלמידים בכיתה. בשאלון זה ישתמש המורה כבסיס לשיחה אישית עם כל תלמיד לפחות פעמיים בשנה. השיחות יתקיימו במיקום קבוע בבית הספר שמקובל על המורה והתלמיד כדי ליצור תחושת ביטחון ואף אינטימיות מסוימת.

# data[].attributes.body
פעילות שנתית מתמשכת:

- כל תלמיד יקבל דף שיהווה מעין יומן אישי, ובו שאלת היכרות פתוחה. התלמידים ישיבו עליה ויחזירו למורה.

- המורה תגיב לתשובות (בתגובה שמתייחסת לתשובה או בשאלת המשך קשורה או חדשה) וכך תייצר דיאלוג אישי מתמשך עם כל אחד ואחת מהתלמידים/ות.

- הדיאלוג יימשך לאורך כל השנה, בתדירות קבועה.

- התלמידים/ות יוכלו כמובן להוסיף שאלה למורה, עליה היא תענה במסגרת הדיאלוג ביניהם.

# data[].attributes.body
חיזוקים חיוביים

התעניינות קבועה בתלמיד

עבודה משותפת (פרטנית)

בניית תכנית התקדמות והעצמה

הסכמים קטנים והקלות

# data[].attributes.body
יצירת אווירה נעימה ומחוייכת בכיתה.

לנסות להיות קשובים ואמפתיים למה שמספרים התלמידים. "לראות" אותם מבלי לשפוט

# data[].attributes.body
רעיון שלקחתי מאחת המורות של הבן שלי... מחברת אישית לכל תלמיד שתשמש אותם להתכתבות על כל נושא שבעולם. כלי נהדר לילדים שמתקשים להביע את עצמם באופן ורבאלי ומחזק מאוד את הקשר האישי של המורה והתלמיד.

# data[].attributes.body
בתחילת השנה שאלון קצר -

1. תאריך לידה?

2. כמה אחים / אחיות יש לך?

3. חוגים / תחביבים?

4. המקצוע האהוב עליך בבית הספר? נושא שמעניין במיוחד?

והזמנה פתוחה לשיחה אישית בכל נושא במהלך השנה. במקרים מסוימים (למשל קושי לימודי או קושי אחר או קשר טוב במיוחד) היוזמה תהיה שלי. נדבר בעיקר על חיי בית הספר, אבל גם על עניינים אישיים במידה שהכימיה תאפשר.

# data[].attributes.body
הכרת שמות התלמידים

לתת תמיד מילה טובה/ חיזוק חיובי גם כשפחות קל למצוא.במהלך השנה ניתן להקדיש מדי כמה שיעורים את הדקות הראשונות להעמקת ההיכרות. לדוגמא לפתוח שיעור עם שאלה .

לאפשר לתלמידים גם להכיר אותי, לשתף בצורה כללית ולאפשר הזדהות

# data[].attributes.body
קשר עם הורים על דברים חיוביים שמסמנים לתלמידים שרואים אותם

# data[].attributes.body
מיומנות הרפלקציה-

שאלות משוב בסוף השיעור.

דפי משוב בסוף תהליך, מבחן, סוף מחצית, יום הורים וכו'.

שיעור חינוך על חשיבות תרגול המיומנויות לטובת תהליך שיפור מתמשך.

# data[].attributes.headline
עידית אדם חיים אורית ו

# data[].attributes.body
עידית אדם חיים אורית ודודי.

מיומנות חשיבה ביקורתית:

פרקטיקות 1. הטלת ספק - לבקש מהתלמיד עבור כל שאלה שתי תשובות. 2. קבלת החלטות - לבקש טיעונים בעד ונגד עבור סיטואציות שונות ובסוף לדון אם יש תשובה אחת יותר נכונה. 3. טיעון - להתמודד עם תרגול של כתיבת פיסקת טיעון (יכול להתאים גם כפרקטיקה של הבעה בכתב).

מיומנות של אוריינות לשונית:

פרקטיקות 1. הערכה - ניתוח טקסט מקור תוך הבדלה והדגשה של עובדות ופרשנויות. 2. איתור מידע - לבקש 2 מקורות מידע עבור נושאים המלמדים וסיכומם ב שלושה משפטים. 3. הבעה בעל פה - עידוד השתתפות בכיתה ותרגול הצגה מול קהל.

# data[].attributes.headline
מגלי שרון ודנה

# data[].attributes.subject
מגלי שרון ודנה

# data[].attributes.body
אוריינות מתמטית: העברת נתונים מתמטיים מאופן מילולי לביטוי אלגברי ולגרף : שימוש בסימון במרקר שליפת נתונים רלוונטיים אוריינות מדעית: שימוש בידע ורעיונות מדעיים על מנת להסביר ״תופעות מתמטיות ״; לדוגמא :להמחשת מושג ״המשוואה״ להקביל למאזניים/ נדנדה. תוך כדי חקירה של התופעה המדעית המוכרת ניתן להקיש מסקנות והבנה עמוקה של החומר המתמטי. אוריינות דיגיטלית: שימוש בכלים דיגיטליים מתקדמים על מנת להמחיש בצורה מהירה וברורה .תוכנות שניתן להשתמש: דסמוס או גגאוגגברה. לתת לתלמידים להתנסות במחשבים בתוכנות הרלוונטיות , להתנסות ולטעות עד שהנושא מובהר וברור ה .

# data[].attributes.body
אוריינות לשונית:

המרכיבים של אוריינות לשונית באנגלית כוללת מיומנויות קריאה, כתיבה, דיקדוק, דיבור והבנת הנקרא והבנת הנשמע. כדי לשפר אוריינות לשונית, חשוב לתרגל גם אוצר מילים שונים מתחומים שונים.

כל המיומניות משתלבות ביחד לפי נושאים.

פרקטיקה: דרך משחקים בדיגיטל יש אפשרות ללמד דיקדוק ואוצר מילים.

יש להשתמש באוצר מילים בהבנת הנקרא על נושאים שנוגעים לחיים של הילדים.

כדי להתאמן בדיבור בעל פה הילדים בונים מצגות בנושאים שונים שמחבר אותם לכלל תרבוניות בעולם כמו: אומנות, כלכלה, תרומה ועוד.

לימוד דיקדוק דורש עבודה זזיפית בהתחלה אבל אפשר לעבוד עם הילדים דרך משחקי מחשב בקבוצות, או דרך משחקים פיזים שנותן להם דרייב לדעת טוב את הדיקדוק כדי לנצח.

הבנת הנשמע יכול להיות דרך השמע של סיפור, או פודקסט.

אויינות גלובלית:

אוריינות גלובלית כוללת את היכולת לפתח עמדות חיוביות כלפי תרבויות שונות, להבין את ההשפעה של פעולות מקומיות על הסביבה הגלובלית, ולהיות מודע לבעיות עולמיות כמו שינוי אקלים, עוני, זכויות אדם ועוד. ללמד אנגלית עם אוריינות גלובלית יכולה לעזור לתלמידים ללמוד לא רק את השפה האנגלית, אלא גם להבין את העולם המודרני והקשרים בין תרבויות שונות.

פרקטיקה: לתת טקס על תרביות שונות. דיונים על תרבויות שונות. להדגים כיצד השפה האנגלית פועלת כשפה בינלאומית ומחברת בין אנשים מתרבויות שונות. להביא מוזיקה דרך פרוייקטים שונים כמו "Projects for change". להציג עמותות שונות בעולם או ארגונים בינלאומיות כמו האומות המאוחדות, ארגון הבריאות העולמי, וארגון הסחר העולמי. לתת לקבוצה יותר מתקדמת באנגלית להמציא ארגון בינלאומי שהם רואים יתרום לאיחוד של ישראל לעולם.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Animation of lots of English letters and a  globe

# data[].attributes.body
1. לבקש מהתלמידים להניח מחברת וכלי כתיבה על השולחן, כדי לייצר אצלם מוכנות למידה בהיבט הטכני, הרגשי והקוגנטיבי.

2. להתחיל את השיעור כמה שיותר מהר, מבלי לבזבז זמן על בדיקת נוכחות או הודעות כלליות.

3. להזכיר לתלמידים את החומר הלימודי שבו עסקנו בשיעור הקודם, ולתאר לתלמידים באלו נושאים נעסוק היום (במטרה לעורר בהם ציפייה ולמקד את ההוראה).

# data[].attributes.headline
מאמרו של דר גוטרמן

# data[].attributes.subject
מאמרו של דר גוטרמן

# data[].attributes.body
לוקח מהמאמר את הצורך להתחיל שיעור בצורה מובנת ומיידית, ויש יתרון בכתיבה במחברת. מכאן אני עומד לעשות ניסוי בו כל שיעור יפתח ב 5 - 10 דקות כתיבה. התלמידים יכתבו טקסט הקשור לתמונה שתוצג להם הכתיבה תצולם ותועלה למסמך דוק בהמשך כחלק מהלמידה והתיעוד ומדידת ההתקדמות.

# data[].attributes.body
בתחילת השיעור למקד את התלמידים בנושא באמצעות אמירה על השיעור הקודם ואחכ להציג את הנושא של השיעור החדש.

להפעיל את כל התלמידים באופן שמייצר גשר בין השיעור הקודם לשיעור הנוכחי

# data[].attributes.headline
 להתחיל את השיעור כמה שיותר וללא עיכובים מיותרים. לתת מטלת פתיחה שעוסקת בחומר שנלמד בשיעור הקודם ובחומר שיילמד בשיעור הנוכחי. לייצר מוכנות ללמידה על ידי בקשה מהתלמידים להוציא נייר ועיפרון.

# data[].attributes.subject
 להתחיל את השיעור כמה שיותר וללא עיכובים מיותרים. לתת מטלת פתיחה שעוסקת בחומר שנלמד בשיעור הקודם ובחומר שיילמד בשיעור הנוכחי. לייצר מוכנות ללמידה על ידי בקשה מהתלמידים להוציא נייר ועיפרון.

# data[].attributes.body
1. לשתף את התלמידים כל הזמן במהלך השיעור מהרגע שמתחיל בלהזכיר מה הייה בשיעור הקודם למה לצפות מהשיעור הזה.

2. לשאול שאלה ולתת לתלמידים לענות במחברת, להסתובב לבדוק תשובות ולבקש מהילד השקט אם אפשר לשתף את שלו.ה

3. לכתוב את התשובות על הלוח וציון שמו של המשיב.

# data[].attributes.body
דקת הזהב שלי היא שמיד בתחילת השיעור, עוד לפני הקראת השמות, אני זורקת להם במפתיע את אותיות "הפסטה" המתייחסות לנושא מיזוג של טקסטים. כל אות מציינת פעולה אחרת שיש לבצע בנדון, לדוגמא פ' - פיצוח הטקסט- והתלמידים למעשה באופן אוטומטי מתחרים ביניהם מי יצעק ראשון את התשובה. לאחר המשימה הזו הם אוטומטית דרוכים יותר להמשך השיעור.

# data[].attributes.body
רעיון ליישום דקת הזהב בשיעור שפה:

להתחיל את השיעור עם תזכורת למה שלמדנו בשיעור הקודם (בניין נפעל) ולתת לתלמידים משימת כתיבה קטנה: לכתוב במחברת 3 פעלים שונים בבניין זה. בזמן שהם כותבים, אני אכתוב על הלוח פועל בבניין חדש (קרי נושא השיעור של היום), ואבקש מהתלמידים שמי שסיים את המטלה, יכול להסתכל על המילה שכתובה על הלוח ולחשוב האם הוא מזהה את הבניין של הפועל או איזה סממן לשוני מיוחד שמבדיל את הפועל הזה מהפעלים בבניין נפעל. בזמן שהם יכתבו ויחשבו על השאלה, אעבור בין התלמידים כדי לראות את מידת ההפנמה וההבנה של החומר שנלמד בשיעור הקודם.

# data[].attributes.headline
דקת הזהב -- עדי

# data[].attributes.subject
דקת הזהב -- עדי

# data[].attributes.body
הדקת הזהב שעובד עבורי לשיעור אנגלית שחוזר על חומר שכבר למדנו (פסיב) עם אוצר מילים חדשות לכיתה 9 מואץ: לסכם את השיעור הקודם, מה נילמד היום ולבקש שיוציאו מחברות והספרים שלהם. יש לעבור על האוצר המילים החדשות ולרשום את המילים שהם לא יודעים. 5 דקות. מיד אחרי אנחנו מעלים על הלוח את המילים המאתגרים. לומדים אותם. אני מבקשת מהם לקחת 5 מילידם על הלוח וליצור משפט בפסיב שכבר למדנו בעבר. בנתיים אני רושמת על הלוח את מבנה הפסיב כדי לעזור להם להזכר, וכותבת דוגמהת משפט משלי. אני מסתובבת בכיתה ומתבוננת אם הם עדין זוכרים איך לכתוב את הפסיב. שואלת ילדים אם אני יכולה לכתוב את המשפט שלהם על הלוח ובוחרת כמה טובים וכמה עם טעיות. אחרי 15-20 דקות עוברים ומתקנים על הלוח.

# data[].attributes.body
סולם הצלחה שלי : משחק בו אני מציירת סולם ויש ארגז מילים כגון נכשלתי, ניסיתי, הצלחתי, נעזרתי, הפנמתי. והתלמידים צריכים לסדר מלמטה למעלה את המילים על הסולם. ואחר כך אני מספרת להם כמה חשוב לנסות ולטעות (להיכשל) כדי להתקדם ובסוף להצליח.

# data[].attributes.headline
דקת הזהב היא היכולת לע

# data[].attributes.body
דקת הזהב היא היכולת לעניין בצורה מקורית דרך חידה / שאלה/ משחק ולעורר את סקרנות התלמידים ובכך לרתום אותם ללמידה. בצפיות שלי ראיתי מורים שמקפידים להשתמש בעקרון/ מיומנות זו .

# data[].attributes.body
1) לעשות פתיחה שמעוררת סקרנות /עיניין בקרב התלמידים. פתיחה חלק מאוד חשוב של השיעור היכולה להחליט האם השיעור יועבר בטוב או לא

2) תמיד לבקש מהם להיות עם מחברת וקלמר על השולחן

3) מידי פעם להזמין בסוף השיעור 2-3 תלמידים ללוח כדי לפתור כל אחד תרגיל על מה שלמדנו בשיעור. התלמידים לא ידעו מתי אני מחליטה לעשות את זה והתלמידים העולים ללוח יוכלו לקבל נקודות כדי לשפר את המצב שלהם בציון. אין מינוסים. וכמובן שאארגן את זה כך שכולם יעברו. הכל ברוח טובה.

# data[].attributes.body
לפתוח את השיעור באחד מהאפשרויות הבאות:

א. חידה ברמת קושי מתאימה.

ב. לשאול שאלה מפתיעה שנוגעת לשיעור קודם (למשל, מה היה קורה אילו לא הייתה שואה), עבודה בזוגות.

ג. הצגה של עובדה כלשהי שעשויה לעניין אותם.

# data[].attributes.body
יצירת מוכנות תמידית ע״י הפניית שאלות לתלמידים רנדומליים.

# data[].attributes.body
דקת הפיתוי יכולה להיות שאלה או חידה שתזמין את הילדים להיכנס לשיעור ולגלות יחד את התשובה. כמו סיפור טרויה עובדה או מיתוס? או סרטון / תמונה משעשעים המתקשר לנושא השיעור. או סיפור אקטואלי ואחכ במהלך השיעור לראות כיצד קשור לאירועים היסטוריים. או מיד בתחילת השיעור לתת להם משימה קצרה שתתן פתח לדיון.

# data[].attributes.body
אחד "הרעיונות הגדולים" בלימודי היסטוריה הוא "שאין אירוע היסטורי מבודד — כל אירוע הוא חלק מרשת רחבה של קשרים והשפעות, והוא ממשיך להשפיע גם על ההווה."

כך למשל, המהפכה הצרפתית אינה רק אירוע בודד בהיסטוריה, אלא נקודת מפנה בתוך רצף רחב של תהליכים ורעיונות שהחלו הרבה לפני 1789 ומשפיעים על עולמנו עד היום. שיעורים בנושא המהפכה מזמנים הבנה של הקשר בין משברים כלכליים, רעיונות פילוסופיים ומאבקים חברתיים, וממחישים כיצד ערכים כמו שוויון, חירות וריבונות העם עוצבו בעבר והפכו לאבני יסוד בחברות המודרניות. ראיית המהפכה כחלק מתהליך מתמשך מחזקת את ה"הרעיון הגדול" שהעבר וההווה שזורים זה בזה.

שיעורים כאלה יכולים לחזק מיומנויות כגון: (1) פיתוח חשיבה היסטורית – יכולת ניתוח של הקשרים ותהליכים כהסבר למציאות עכשווית, (2) יכולת השוואה – בין זמנים, אידאולוגיות ורעיונות (3) פיתוח חשיבה ביקורתית והיכולת לשאול שאלות, (4) אוריינות מידע – ניתוח מקורות כתובים וחזותיים (קריקטורות , מפות, דיאגרמות), (5) פיתוח עבודת צוות ויכולות דיון ועוד.

# data[].attributes.headline
אורית וולפיילר

# data[].attributes.subject
אורית וולפיילר

# data[].attributes.body
הרעיון הגדול שלי בתחום הוראת הספרות הוא שהאוריינטציה הראשונית בלימוד יצירה ספרותית צריכה להיות רגשית ולא מתודולוגית. כוונתי בכך היא שכל לימוד ראשוני של יצירה ספרותית אמור להתמקד בפן הרגשי חווייתי של היצירה אצל התלמידים ולא בפן המתודולוגי טכני כמו לדוגמא אמצעים אומנותיים, מבנה, מילים קשות וכ'ד. לימוד שכזה לטעמי יוצר חיבור רגשי של התלמיד אל הטקסט, ללא הפרעות מתודולוגיות, כך שבשלב מאוחר יותר יווצר אצל התלמיד אורך הרוח והפניות הנדרשים על מנת להטמיע בתוכו גם את הטכניקה והמתודולוגיה. אמצעי ה של קישור ראשוני רגשי עשוי גם ליצור זיקה רבת שנים בין התלמיד והטקסט.

# data[].attributes.body
בהוראת ההיסטוריה, ובפרט בלימוד נושא הנצרות, הרעיון הגדול הוא לא רק להקנות ידע על מקורות הדת, התפתחותה והשפעתה, אלא לפתח אצל התלמידים הבנה עמוקה של תהליכים, זהויות ומשמעויות שהנצרות עיצבה ומשפיעה עליהם עד ימינו. בהתאם לנאמר במפגש האחרון, יש לשים לב על שני מרכיבים מרכזיים: הנמענות, כלומר מתן דגש על החשיבות בהגשת השיעור בדרכים מגוונות, המותאמות לסגנונות הלמידה, לשאלות ולחוויות השונות של כלל התלמידים, כדי לאפשר לכל אחד מהם למצוא חיבור אישי ומשמעותי לנושא. לצד התכלית שמחייבת הגדרה והבנה ברורה לגבי משמעות השיעור והמטרה החינוכית העומדת מאחוריו, עוד לפני העברתו בכיתה. הוראת הנצרות, מתוך עקרונות אלו, עשויה לעורר חשיבה ביקורתית, תוך הדגשת השפעת התהליכים ההיסטוריים על ההווה, וחיזוק תחושת האחריות והמעורבות של התלמידים כלפי עיצוב עולמם.

# data[].attributes.body
הרעיון הגדול של לימודי תנ"ך - התנ"ך כהיסטוריה וכמיתוס וכיצירה ספרותית.

כהיסטוריה. קורותיו של עם בעולם העתיק. זה מעניין לדעת על צורות חיים שונות לחלוטין משלנו.

כמיתוס. סיפור שהוא לא לגמרי אמיתי אבל הוא "חשוב". כי במידה מסוימת הוא "משקף" את טבע האדם (סיפור אדם וחווה בגן עדן והכמיהה לאיזה עבר מאושר, ההרגשה שיש דמיון בין סכסוכים בקרב אחים וסכסוכים בקרב עמים, המחשבה שיש קשר בין התנוונות מוסרית והתנוונות מדינית...). וכי במידה מסוימת ההיכרות איתו עושה אותנו שייכים לעם היהודי ובמידה פחותה אבל עדיין משמעותית גם עושה אותנו שייכים לציווילזציה המערבית.

כיצירה ספרותית. "אוצר" של עברית (כמו שייקספיר לאנגלית?). ועברית עשירה זה טוב.

# data[].attributes.body
אחד הרעיונות הגדולים בהוראת השפה העברית נעוץ בהיסטוריה הייחודית של השפה. זו שפה שעברה אינספור תהפוכות, נעה כל הזמן בין הציר של לשון דבורה לציר של לשון כתובה, התבוללה והושפעה משפות זרות ולבסוף עברה טרנספורמציה מדהימה - משפת קודש לשפת חולין.

הנרטיב השגור בהוראת השפה העברית הוא שזו שפה שקמה לתחייה, אבל בפועל זו שפה שהייתה חיה תמיד, רק לא תמיד הייתה שפה דבורה. בתור מורה ללשון העברית, אשמח להפריך את הנרטיב הזה ולהכניס את התלמידים לעולמה של שפה חיה שעברה מהפכה של ממש והצליחה לשלב בין מוטיבים של שימור לבין מוטיבים של חדשנות באופן שלא קרה לאף שפה אחרת בעולם.

# data[].attributes.headline
רעיון גדול מתמטיקה-מגלי

# data[].attributes.subject
רעיון גדול מתמטיקה-מגלי

# data[].attributes.body
נושא: פונקציות

רעיון גדול :

"פונקציות הן דרך להבין איך דברים משתנים יחד. כשדבר אחד משתנה — הפונקציה עוזרת לנו לדעת איך דבר אחר משתנה בעקבותיו."

הסבר:

פונקציה היא כמו מכונה: מכניסים מספר אחד, והמכונה מוציאה מספר אחר לפי כלל קבוע.

בעזרת פונקציות אנחנו יכולים להבין קשרים בעולם — כמו כמה זמן ייקח להגיע ליעד, כמה יעלה מוצר עם הנחה, או איך משתנה הטמפרטורה במשך היום.

כשמבינים פונקציה, אפשר לא רק לחשב תוצאה, אלא גם להבין את הסיפור שמאחורי המספרים.

# data[].attributes.headline
הרעיון הגדול לתחום הדעת אנגלית

# data[].attributes.subject
הרעיון הגדול לתחום הדעת אנגלית

# data[].attributes.body
עדי אלבלה הר-לב

הרעיון הגדול שלי בהוראת אנגלית הוא: אנגלית היא כלי לביטוי עצמי, ליצירת קול אישי ולהגברת תחושת המסוגלות בעולם הגלובלי.

בהתאם לעקרון הנאמנות, אני רואה בהוראת השפה לא רק מטרה טכנית של דקדוק ודיבור תקין, אלא אמצעי לאפשר לכל תלמיד למצוא את הקול הייחודי שלו, ולבטא רעיונות, רגשות וחוויות.

לדוגמה, בפרויקט על "Masterpieces" בכיתה ט', אני לא רק מלמדת אוצר מילים אמנותי או כלים לניתוח יצירות – אלא גם מזמינה את התלמידים לבחור יצירה שמדברת אליהם, לעבד את החיבור האישי שלהם אליה באנגלית, ולהציג אותו במילים משלהם.

כך, הם מתרגלים ביטוי אישי באנגלית, מפתחים ביטחון לדבר על רגשות ודעות, ומגלים שהשפה האנגלית היא לא רק משהו ש"צריך לדעת", אלא כלי שמאפשר להם להיות מי שהם – גם בשפה שנייה.

# data[].attributes.body
הרעיון הגדול לטעמי בלימודי הספרות הינו ללמד יצירה ספרותית קודם כל דרך האווירה והרגש ורק אחרר כך דרך האלמנטים הטכניים, מתודולוגיים שלה. כוונתי היא שראשית כל יש לתת לתלמיד להתחבר ליצירה דרך האינטואיציה, תחושה, רגש גולמי ללא כל פרשנות מצד המורה. רק לאחר שהתלמיד התחבר רגשית יש לטעמי לעבור אל החלק המתודולוגי, טכני של היצירה כמו מבנה, אמצעים אומנותיים, מילים קשות וכ'ד. לימוד היצירה תוך התייחסות תחילה להיבטים הטכניים, מתודולוגיים מצמצמת את האפשרות של חיבור אמיתי של התלמיד ליצירה היות וחיבור אמיתי הינו רגשי. כאשר מאפשרים לתלמיד להתחבר קודם כל דרך הרגש אזי הוא פתוח ונכון יותר לעבד גם את ההיבטים הטכניים, מתודולוגיים.

# data[].attributes.headline
הרעיון הגדול בלמידת נושא דמיון משולשים 

# data[].attributes.subject
הרעיון הגדול בלמידת נושא דמיון משולשים 

# data[].attributes.body
הרעיון הגדול של הנושא הוא ההבנה של המושג יחס/פרופורציה  .הבנת דמיון משולשים מסייעת לתלמידים לפתח חשיבה לוגית, יכולת פתרון בעיות ומודעות למבנה העולם הסובב אותם. הנושא רלוונטי בתחומים רבים כמו הנדסה, טכנולוגיה, עיצוב, רפואה ויום-יום.

הנושא מתקשר באופן ישיר לאלגברה לבעיות מילוליות  בנושא יחס . ההבנה שקיים יחס נתון ואיתו ניתן לעבוד ולהקיש מסקנות כאשר משנים לנו את הפרופורציה .

ניתן לתת לתלמידים מגוון דוגמאות על כיצד יחס פוגש אותם בחיי היום יום :

כאשר משנים גודל של תמונה או אובייקט , חשוב לשמור על הפרופורציות – וזה מבוסס על עקרונות דמיון משולשים.

כשהם מצלמים מפה ורוצים לשמור על יחס קנה מידה נכון.

כשהם מציירים סקיצה של החדר שלהם וצריך לשמור על פרופורציות מתאימות (לצורך קניית ריהוט לדוגמא )

יכול להיות מעניין להכניס ללמידה גם מהן הפרופורציות בחיים ...

# data[].attributes.headline
שרון מונהייט דגן

# data[].attributes.subject
שרון מונהייט דגן

# data[].attributes.body
נושא ריבית דריבית וגדילה מעריכית

איך בא לידי ביטוי ביומיום?

נושא התכנים הויראליים ברשתות החברתיות

כאשר כל לייק מביא את התוכן להיחשף ליותר אנשים ואז כל לייק שלהם יביא את התוכן לעוד יותר קהלים וכן הלאה

בבנק: כסף שצובר ריבית על ריבית בכל שנה.

קצב גידול באוכלוסיה כלשהי

דוגמא:

נניח תוכן כלשהו מופץ ל2 אנשים תוך שניה, וכל אדם שמקבל את התוכן מפיץ אותו לעוד 2 אנשים תוך שניה נוספת וכן הלאה.

לכמה אנשים יופץ התוכן תוך 10 שניות? לכמה יופץ תוך דקה? תוך שעה? תוך יממה?

האם קצב הגידול הפתיע אתכם?

איך יראה גרף שיתאר את העלייה המתמדת?

האם ישנן סכנות בקצב גידול שכזה?

דוגמא נוספת:

נניח הפקדנו 10,000 שח בבנק בריבית שנתית של 5%

כמה כסף יהיה בבנק אחרי שנה? כמה אחרי שנתיים? כמה אחרי 10 שנים, 20 שנים ו30 שנים.

בכמה יגדל הסכום בכל אחד מהעשורים?

מה זה אומר על היכולת שלנו לחסוך? מתי כדאי להתחיל?

# data[].attributes.body
הרעיון הגדול לטעמי בלימודי הספרות הינו ללמד יצירה ספרותית קודם כל דרך האווירה והרגש ורק אחרר כך דרך האלמנטים הטכניים, מתודולוגיים שלה. כוונתי היא שראשית כל יש לתת לתלמיד להתחבר ליצירה דרך האינטואיציה, תחושה, רגש גולמי ללא כל פרשנות מצד המורה. רק לאחר שהתלמיד התחבר רגשית יש לטעמי לעבור אל החלק המתודולוגי, טכני של היצירה כמו מבנה, אמצעים אומנותיים, מילים קשות וכ'ד. לימוד היצירה תוך התייחסות תחילה להיבטים הטכניים, מתודולוגיים מצמצמת את האפשרות של חיבור אמיתי של התלמיד ליצירה היות וחיבור אמיתי הינו רגשי. כאשר מאפשרים לתלמיד להתחבר קודם כל דרך הרגש אזי הוא פתוח ונכון יותר לעבד גם את ההיבטים הטכניים, מתודולוגיים.

# data[].attributes.headline
הרעיון הגדול

# data[].attributes.subject
הרעיון הגדול

# data[].attributes.body
הרעיון הגדול שלי בלימודי הספרות הוא ללמד יצירה ספרותית כלשהי קודם כל דרך הפריזמה הרגשית אסוציאטיבית של התלמידים. הווה אומר, לא להתעסק בשלב הראשון באלמנטים טכניים מתודולוגיים כמו אמצעים אומנותיים, שפה וכדומה אלא לתת את מלוא הדגש על הרגש והאווירה שמשרה היצירה על התלמידים. רק לאחר שהתלמידים מתחברים ליצירה באופן רגשי כלשהו ניתן לעבור להיבטים הצורניים מתודולוגיים ולהסביר דברים כמו מטפורה, אנפורה, לפרש מילים קשות וכ'ו. אם לא יוקנה חיבור רגשי של היצירה לתלמידים אזי קשה יותר יהיה לגייס אותם ללמידת הצד הטכני מתודולוגי. כאשר יש חיבור רגשי בין התלמיד ליצירה גם גדל הסיכוי שהוא יזכור אותה לאורך שנים.

# data[].attributes.headline
הרעיון הגדול

# data[].attributes.subject
הרעיון הגדול

# data[].attributes.body
הרעיון הגדול שלי במסגרת לימוד הספרות הוא שעל מנת לחבר את התלמידים ליצירה כלשהי אין צורך לנתח את היצירה באופן מתודולוגי. כלומר שלא צריך להתחיל בלימוד מפורק של אמצעים ספרותיים, פירוש מילים קשות וכ'ד אלא יש, בראש ובראשונה, להתייחס להיבטים הרגשיים חווייתיים של היצירה כדי שתיכנס ללב התלמידים וכדי שהם יחוו אותה דרך הרגש. רק לאחר שעשינו את זה ניתן לדבר גם על הפן המתודולוגי, דהיינו על המבנה הצורני, אמצעים אומנותיים וכ'ד. גישה כזו, לטעמי, תגרום לחיבור והפנמה טובים יותר של היצירה אצל התלמידים וכך יהיו להם פניות ופתיחות גדולים יותר להיבטים הטכניים מתודולוגיים שלה.

# data[].attributes.headline
וידוא הבנה מתמטיקה 

# data[].attributes.subject
וידוא הבנה מתמטיקה 

# data[].attributes.body
בוחן בעל שאלה אחת על הנושא

קהוט

סקר הווטסאפ

דף עבודה קצר שבסופו נתקבל ציור או היגד

# data[].attributes.headline
כרטיס יציאה בנושא הבנת השיעור

# data[].attributes.subject
כרטיס יציאה בנושא הבנת השיעור

# data[].attributes.body
אפשרות אחת היא לשאול שאלה המסכמת את הנושא ובכל שיעור לשאול תלמיד אחר מה התשובה לשאלה.

אפשרות שניה היא לבקש מהתלמידים לנסח שאלה לבוחן/מבחן בנושא הנלמד.

אפשרות שלישית - לשאול שאלת הבנה קצרה ולבקש הגשת התשובה בכתב.

# data[].attributes.body
Write 3 time expressions thar are used with present progressive.

Chose one of the three time expressions, and write a complete sentence in present progressive.

I a Google form with 5 sentances in different tenses with and without mistakes. Ask the students to select all correct in a given tense.

# data[].attributes.body
תרגול של נושא השיעור וכתיבת תשובה באזרחות: הצג, הסבר, צטט

# data[].attributes.headline
וידוא הבנה בתחומים רבי מלל

# data[].attributes.subject
וידוא הבנה בתחומים רבי מלל

# data[].attributes.body
שאלה קצרה על נייר

סקר בוואטסאפ

חידון

בניית משפט - כל קבוצה מילה