# data[].attributes.attachment_link.description
Bloome, Kara og Mynte er de farvestrålende outsidere i en lidt kedelig og ensartet 9.-klasse. De har stil og attitude – det synes de i hvert fald selv. Bloome drømmer om, at de tre regnbuepiger skal vinde den årlige konkurrence – en lipsync-battle…

# data[].attributes.attachment_link.title
TEST DIG SELV Festabe, nej-hat eller lederen – hvem er du i din gruppe?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vores roller hjælper os med at finde vej i hverdagen, men de kan også blive et fængsel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kendte afslører deres op- og nedture: Det ville jeg gerne selv have vidst, da jeg var 18

# data[].attributes.attachment_link.description
10 UNGE STJERNER OM DERES OP- OG NEDTURE DET VILLE JEG GERNE SELV HAVE VIDST, DA JEG VAR 18

# data[].attributes.attachment_link.title
Elizabeth skiftede skole uden at sige farvel: Det var pinligt, at jeg ikke passede ind

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter få måneder i 1.g skiftede Elizabeth skole. Hun følte sig alene og ensom.

# data[].attributes.body
KOM kan lånes som e-bog på CFU

forløb på Alinea: https://dansk.alinea.dk/course/rrs4-vaerk-kom-en-billednovelle-om-venskab-og-identitet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
mitcfu.dk benytter tekniske cookies til at sikre gnidningsfri login og andre nødvendige services. Vi benytter ikke cookies til at registrere adfærd eller indsamle statistik. Læs mere om cookies på mitcfu.dk.

# data[].attributes.attachment_link.description
På mitcfu.dk har vi minimeret brugen af cookies. Vi anvender kun nødvendige, tekniske cookies for, at vores hjemmeside kan fungere. mitCFU benytter så vidt muligt kun cookies, der slettes når du forlader siden (session).

# data[].attributes.body
Mynthe - giftige fællesskaber

# data[].attributes.attachment_link.title
Podcasts: ungdomsliv, du sjældent hører om

# data[].attributes.attachment_link.description
10 unge fortæller i en podcast-serie, hvordan det er at leve dele af deres ungdomsliv “bag lukkede døre”. Det gør de, fordi de tror på, at det kan forandre noget. Men de kan ikke klare det alene. Det kræver, at du lytter.

# data[].attributes.body
https://dansk.alinea.dk/page/1mUu-blogindlaeg-venskab-og-maskebal?portalclick=pageslibrary

# data[].attributes.attachment_link.title
3 øvelser til at styrke fællesskabet | Alinea

# data[].attributes.attachment_link.description
Lad os få skabt nogle sunde fællesskaber! Vi har udvalgt tre gratis øvelser, som du hurtigt og nemt kan afprøve med din klasse. Øvelserne kommer fra ”De gør det så godt de kan”, et materiale, der sætter fokus på trivsel i hverdagen og stærke klassefællesskaber.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vidste du, at social integration slår kendte faktorer som frisk luft og motion, når det gælder indvirkning på levetid? Studier viser, at tætte relationer og det at indgå i et fællesskab har stor betydning for vores mentale sundhed.

Men det er ikke nok at have mange kontakter på sociale medier eller at omgås et hav af mennesker i sin hverdag. Vi har brug for at opleve, at vi er en del af noget. Og at vores tilstedeværelse og handlinger betyder noget - for nogen.

Faktisk viser studier, at den enkeltstående og mest afgørende faktor for om vi mennesker lever et langt liv er social integration. At vi føler os som en del af en sammenhængende gruppe og er integreret med mennesker omkring os - både de nære og dem, vi møder i løbet af dagen.

Men mens vi i Danmark i høj grad har anerkendt betydningen af daglig motion og sund kost som afgørende for vores fysiske velvære, er behovet for fællesskaber og at høre til mindre kendte faktorer for den enkeltes trivsel og levetid.

Og de seneste statistikker viser, at danskerne, særligt de unge, er mere ensomme, stressede og depressive end nogensinde før. Har vi glemt værdien af det stærke fællesskab?

På kanten af fællesskabet
* 18 % af danskerne lever på kanten af fællesskabet, viser en undersøgelse fra 2017 fra TrygFonden.
* Heraf har 4 % af disse omfattende sociale og helbredsmæssige problemer og føler, at de står uden for samfundets fællesskaber.
Hvorfor har vi brug for at være en del af et fællesskab?

Evolutionært set har vi mennesker altid haft brug for at indgå i et fællesskab - også betegnet som en klan helt tilbage i den tidlige istid, hvor fællesskabet stort set var den eneste måde at overleve på. Sammen var det muligt at nedlægge et bytte og holde varmen om natten. Fællesskab skaber tryghed og overlevelsesbetingelser.

Samhørighed og at betyde noget for andre kan faktisk kaldes en livsbetingelse og nødvendig for at opleve mening i livet. Undersøgelser med småbørn viser, at relationen er livsvigtig. Barnet bliver til i kontakten med mor og far. Senere med andre nære omsorgspersoner. Det at blive set, mødt og forstået er mindst ligeså vigtigt for barnets udvikling og trivsel som at få opfyldt de fysiske behov. Samhørighed og nærhed er altså afgørende fra første dag i livet. Og formentlig til sidste dag.

Social kontakt er livsnødvendig for os

Betydningen af at blive mødt og anerkendt er vist i adskillige studier. Faktisk i en sådan grad, at det kan konkluderes, at vi dør af at miste social kontakt.

The Still Face Experiment

* Den amerikanske udviklingspsykolog Edward Tronick lavede the Still Face Experiment med børn, som helt ned til 3-4 måneders alderen reagerede kraftigt, hvis deres primære omsorgsperson, her moderen, ikke reagerede på deres tilstedeværelse og signaler.
* Resultaterne gjorde det tydeligt, at barnets nervesystem bliver påvirket, hvis barnet ikke bliver mødt, men i stedet ignoreret. Der opstår en opspænding, som kan sammenlignes med det, der kan påvises ved stress. Det gælder også hos voksne.
* Drager vi en parallel fra studiet til nutidens Danmark, responderer vi oftere og oftere med et såkaldt 'still face', eksempelvis til møder og i samtaler, fordi vi kigger på vores telefon eller tablet.

Os selv og andre
* Individer og fællesskaber er faktisk så tæt forbundne, at de ikke eksisterer uden hinanden. For et fællesskab består af individer. Og individer bliver skabt i mødet med andre.
* Vi består altså både af det, vi selv skaber og af det, andre eller samfundet skaber for os. Så vores eksistens hviler ikke kun på os selv, men også på andre. Fællesskaber gør, at vi har nogen at spejle os i.
Fællesskaber er ikke entydigt positive

Men det er ikke ligegyldigt, hvilke typer af social kontakt eller fællesskaber man indgår i. Fællesskabet skal rumme mulighed for spejling og følelsesmæssig tilknytning for, at den positive effekt kan opstå. Den mere overfladiske og flygtige kontakt giver ikke det samme som det nærværende møde og den følelsesmæssige relation.

Og her bliver tidsfaktoren væsentlig. Relationer og fællesskaber kræver, at man investerer i dem. Mange af os oplever tilsyneladende at have så lidt tid, at vi hele tiden overvejer, om det nu er værd at investere i denne relation.

Der er en tendens til, at vi undgår at tage konflikter med hinanden, fordi vi oplever at have begrænset tid i hverdagen. "Når vi nu endelig har tid sammen, skal det være hyggeligt", kan tanken være. Eller blot, at vi ikke har tid nok til at tage hul på en konflikt og lande den igen. Og derfor ender med at undgå den.

Men netop når en relation har et sammenbrud, bliver vi klogere på hinanden og os selv. Der kan ske en fælles ny forståelse ved, at vores værdier og meninger bliver delt, udfordret og måske ændret sammen med den anden. Hvis vi ikke tør at tage konflikterne, risikerer vi langsomt at miste kontakten til hinanden. Dermed risikerer vi også at miste evnen til sætte os i den andens sted.

Behovspyramide Tilbage i 1943 lavede den amerikanske psykolog Abraham Maslow den berømte behovspyramide om de menneskelige behov, hvor det sociale behov fremgik som et af de tre fundamentale (mangel)behov for menneskelig eksistens og vækst næst efter fysiske behov og sikkerhed.

Menneskelige behov

I dagens Danmark er vi så privilegerede, at størstedelen af befolkningen ikke har brug for fysisk hjælp fra andre for at overleve. Vi kan hver især forsørge os selv - eventuelt med hjælp fra staten - uden at skulle bede om hjælp.

Men det betyder det ikke, at vi ikke har brug for hinanden. De andre elementer i fællesskabet er der stadig brug for: eksempelvis at have et sted at søge hjælp og støtte, når livets kriser og frustrationer rammer.

Læs også: Parforhold: Ret fokus mod dig selv og bevar kærligheden

# data[].attributes.attachment_link.title
Fællesskab | Fællesskaber får dig til at leve længere | Alt om psykologi

# data[].attributes.attachment_link.description
Vidste du, at social integration slår kendte faktorer som frisk luft og motion, når det gælder indvirkning på levetid? Studier viser, at tætte relationer og det at indgå i et fællesskab har stor betydning for vores mentale sundhed. Men det er ikke nok at have mange kontakter på sociale medier eller at omgås et hav af mennesker i sin hverdag.