# data[].attributes.headline
הכוח הקיים בהתבוננות בחיובי בהתנהגות הילד וחיזוקה: בחינת יעילות השימוש בהליכי חיזוק הבחנתי לשם הפחתת התנהגויות בלתי רצויות בכיתת ילדים עם הפרעות קשב וריכוז

# data[].attributes.subject
הכוח הקיים בהתבוננות בחיובי בהתנהגות הילד וחיזוקה: בחינת יעילות השימוש בהליכי חיזוק הבחנתי לשם הפחתת התנהגויות בלתי רצויות בכיתת ילדים עם הפרעות קשב וריכוז

# data[].attributes.body
היכן פורסם:

Journal of Applied Behavior Analysis

מתי פורסם: בשנת 2018

# data[].attributes.headline
5 מילות מפתח

# data[].attributes.subject
5 מילות מפתח

# data[].attributes.body
בהתבסס על תוכן המאמר, חמש מילות מפתח רלוונטיות יהיו:

התנהגות חיובית,.

חיזוק דיפרנציאלי.

הפרעת קשב וריכוז (ADD).

התנהגות לא רצויה.

חינוך.

# data[].attributes.headline
שאלות המחקר:

# data[].attributes.subject
שאלות המחקר:

# data[].attributes.body
1- כיצד חיזוק חיובי משפיע על התנהגותם של ילדים עם ADD?

2- מהי היעילות של חיזוק דיפרנציאלי בהפחתת התנהגויות לא רצויות?

# data[].attributes.body
שיטת המחקר:

המחקר נערך בשיטה ניסויית, שבה נוצרו קבוצות ניסוי וביקורת. קבוצת הניסוי קיבלה התערבות של חיזוק דיפרנציאלי, בעוד קבוצת הביקורת לא קיבלה התערבות כזו. השיטה הניסויית מאפשרת להשוות בין השפעות ההתערבות על התנהגות הילדים.

אוכלוסייה ומדגם:

אוכלוסיית המחקר כללה ילדים בגילאים 6-12 עם אבחנה של הפרעת קשב וריכוז (ADD). המדגם נבחר באופן אקראי מתוך בתי ספר שונים, והקפיד על גיוון במאפיינים דמוגרפיים כמו מגדר, רקע סוציו-אקונומי, ורמות שונות של תסמינים.

כלי מחקר:

תצפיות ישירות: החוקרים ביצעו תצפיות על התנהגות הילדים בסביבות חינוכיות שונות, כדי לאסוף נתונים על התנהגויות חיוביות ולא רצויות.

שאלונים להורים ומורים: הורים ומורים מילאו שאלונים שנועדו להעריך את התנהגות הילדים לפני ואחרי ההתערבות. השאלונים כללו מדדים של התנהגות חיובית, תסמינים של ADD, ורמות של חיזוק חיובי.

מדדי התנהגות: החוקרים השתמשו במדדים כמותיים כדי להעריך את השינויים בהתנהגות, כולל תדירות התנהגויות חיוביות ולא רצויות.

תהליך ההתערבות:

במהלך ההתערבות, החוקרים סיפקו חיזוקים חיוביים לילדים על התנהגויות רצויות, תוך כדי תיעוד התנהגותם. החיזוקים כללו פרסים, שבחים, או תגמולים אחרים, שניתנו באופן דיפרנציאלי בהתאם להתנהגות.

ניתוח נתונים:

הנתונים שנאספו ניתוחו באמצעות שיטות סטטיסטיות, כדי לקבוע את ההשפעה של ההתערבות על התנהגות הילדים. החוקרים השוו את התוצאות בין קבוצת הניסוי לקבוצת הביקורת, והעריכו את המשמעות הסטטיסטית של השינויים שנצפו.

# data[].attributes.body
1- נמצא כי חיזוק חיובי דיפרנציאלי הביא לשיפור משמעותי בהתנהגות החיובית של הילדים.

2- התנהגויות לא רצויות הופחתו באופן משמעותי בקבוצת הניסוי בהשוואה לקבוצת הביקורת.

3- הממצאים מצביעים על כך שהשימוש בחיזוק חיובי יכול לשפר את התנהגותם של ילדים עם ADD בסביבות חינוכיות.

# data[].attributes.headline
רפלקציה אישית

# data[].attributes.subject
רפלקציה אישית

# data[].attributes.body
השימוש במפת חשיבה ככלי לסיכום לאחר קריאה היה עבורי חוויה משמעותית ומלמדת, שכן הוא איפשר לי לארגן את המידע באופן חזותי וברור, ובכך להעמיק את הבנתי בנוגע לתוכן הנקרא. גיליתי כי יצירת מפה שבה הרעיון המרכזי מופיע במרכז, ומתוכו יוצאים ענפים לנושאים ותתי-נושאים קשורים, מסייעת לי לזהות במהירות את עיקרי הדברים ואת ההקשרים ביניהם. בנוסף, שימוש בצבעים, סמלים ומילות מפתח תרם מאוד לתהליך הלמידה, משום שהשיטה הפכה את החומר לנגיש יותר לזיכרון. עם זאת, נתקלתי באתגרים כמו הצורך בתכנון מדויק של מבנה המפה מראש, במיוחד כאשר הטקסט היה מורכב או עמוס בפרטים. לעיתים היה לי קשה לבחור אילו פרטים להדגיש ואילו להשמיט, כדי לשמור על איזון בין עומק לבין פשטות. אף על פי כן, התחושה בסיום התהליך הייתה מספקת מאוד, משום שהמפה סיפקה לי מבט על רחב וברור, ויכולת לחזור אליה במהירות לצורך רענון זיכרון או הבנה מעמיקה יותר. בסופו של דבר, העבודה עם מפת חשיבה חיזקה אצלי את היכולת לסדר ולארגן רעיונות, להבין קשרים בין מושגים, ולזכור את החומר בצורה טובה יותר, ולכן אני מתכוון להמשיך להשתמש בכלי זה ככלי מרכזי בתהליכי הלמידה שלי בעתיד.